Projekts

Koncepcija 
par ģimenes valsts pabalsta sistēmu laika periodā 
no 2011.gada līdz 2012.gadam
(informatīvā daļa)

SATURA RĀDĪTĀJS

1. Situācijas izklāsts ........................................................................ 3
2. Risinājuma varianti...................................................................... 9
3. Risinājuma variantu ietekme uz valsts budžetu ......................... 14
4. Priekšlikumi turpmākās rīcības plānojumam ............................. 33

I. Situācijas izklāsts
Latvijā ģimenēm ar bērniem tiek piešķirti divu veidu valsts pabalsti – valsts sociālās apdrošināšanas pabalsti un valsts sociālie pabalsti. 
Valsts sociālās apdrošināšanas pabalsti ir atkarīgi no sociāli apdrošinātas personas darbā gūto ienākumu apmēra, no kura veiktas vai bija jāveic sociālās apdrošināšanas iemaksas. Šie pabalsti kompensē personai darbā gūstamos ienākumus, kurus tā zaudē sociālā  riska  (bezdarbs, slimība, grūtniecība, nelaimes gadījums darbā u. c.) iestāšanās gadījumā. Valsts sociālās apdrošināšanas pabalsti tiek finansēti no valsts sociālās apdrošināšanas budžeta, ko, galvenokārt,  veido darba ņēmēju, darba devēju, pašnodarbināto un  valsts veiktās sociālās apdrošināšanas iemaksas. Bez tam sociālās apdrošināšanas sistēmā pastāv solidaritāte starp sociālās apdrošināšanas iemaksu veicējiem un sociālās apdrošināšanas pabalstu saņēmējiem – kārtējās izmaksas tiek finansētas no kārtējām sociālās apdrošināšanas iemaksām. Ģimenēm ar bērniem tiek piešķirts maternitātes pabalsts, paternitātes pabalsts, vecāku pabalsts, slimības pabalsts slima līdz 14 gadus veca bērna kopšanai.
Valsts sociālie pabalsti, papildinot sociālās apdrošināšanas sistēmu, sniedz universālu valsts atbalstu naudas izmaksu veidā pie noteiktām iedzīvotāju grupām piederīgām personām situācijās, kad ir nepieciešami papildu izdevumi vai kad šīs personas nespēj gūt ienākumus un kad nav paredzēta kompensācija no valsts sociālās apdrošināšanas sistēmas. Valsts sociālie pabalsti tiek finansēti no valsts pamatbudžeta, t.i. no vispārējiem nodokļiem. Ģimenēm ar bērniem tradicionāli piešķir bērna piedzimšanas pabalstu, bērna kopšanas pabalstu, ģimenes valsts pabalstu. Bez tam ir paredzēti arī speciāli valsts sociālie pabalsti ģimenēm ar bērniem invalīdiem, ģimenēm, kuras adoptē bērnus, kā arī ģimenēm, kuras ņēmušas bērnus ārpusģimenes aprūpē.
Kā jau minēts, pašreiz ģimenes ar bērniem var saņemt divu veidu valsts pabalstus: valsts sociālās apdrošināšanas pabalstus  un valsts sociālos pabalstus. Taču šie pabalsti galvenokārt nodrošina atbalstu sakarā ar bērna piedzimšanu vai visjaunākā vecuma bērna kopšanu, un tikai vienīgi ģimenes valsts pabalsts sniedz atbalstu ģimenei gandrīz visā bērna audzināšanas un skološanas periodā.
Ģimenes valsts pabalsta mērķis ir nodrošināt atbalsta sniegšanu ģimenēm, kurām radušies papildus izdevumi sakarā ar nepieciešamību audzināt bērnus.
Latvijā ģimenes valsts  pabalstam ir universāls raksturs, to piešķir neatkarīgi no vecāku ienākumu līmeņa par katru bērnu kā tas tradicionāli ir  lielākajā daļā Eiropas valstu (piemēram, Igaunijā, Lietuvā, Īrijā, Francijā, Zviedrijā, Somijā u.c. – pavisam 80% no visām Eiropas Savienības valstīm).
Jāatzīmē, ka Latvijā universālā valsts pabalsta sistēma ģimenēm ar bērniem tika ieviesta 1992.gadā, proti, laikā, kad iekšzemes kopprodukts piedzīvoja  44% kritumu (salīdzināmās cenās attiecībā pret 1991.gadu).

 Tiesības saņemt ģimenes valsts pabalstu ir Latvijas Republikas pilsoņiem, nepilsoņiem, ārvalstniekiem un bezvalstniekiem, kuriem piešķirts personas kods (izņemot personas, kuras ir saņēmušas termiņuzturēšanās atļaujas), ja viņi pastāvīgi dzīvo Latvijā un ja arī viņu bērniem ir piešķirts personas kods.
Saskaņā ar Valsts sociālo pabalstu likuma 6.pantu  ģimenes valsts pabalstu piešķir par katru bērnu, kas:
1)ir vecumā no viena līdz 15 gadiem;
2)ir vecāks par 15 gadiem, mācās vispārējās izglītības vai profesionālās izglītības iestādē un nav stājies laulībā. Šādā gadījumā pabalstu piešķir uz laiku, kamēr bērns apmeklē izglītības iestādi, bet ne ilgāk kā līdz dienai, kad viņš sasniedz 19 gadu vecumu vai stājas laulībā. Pabalstu nepiešķir par bērnu, kas atbilstoši valsts vai pašvaldību finansēto vietu skaitam uzņemts profesionālās izglītības programmās un saņem stipendiju normatīvajos aktos noteiktajā kārtībā.
Likumā „Par valsts pabalstu izmaksu laika periodā no 2009.gada līdz 2012.gadam” noteikts, ka laika periodā no 01.07.2009. līdz 31.12.2012. ģimenes valsts pabalsta apmērs par katru bērnu ģimenē ir Ls 8 mēnesī. Līdz 30.06.2009. ģimenes valsts pabalsta apmērs par pirmo bērnu ģimenē bija Ls 8 mēnesī (kopš 01.01.2007.), par otro  bērnu ģimenē pabalsts bija 1,2 reizes lielāks (Ls 9,60 mēnesī), par trešo bērnu 1,6 reizes lielāks (Ls 12,80 mēnesī), par ceturto un katru nākamo bērnu 1,8 reizes lielāks nekā par pirmo bērnu ģimenē (Ls 14,40 mēnesī).
Jāatzīmē, ka Latvijā noteiktais ģimenes valsts pabalsta apmērs (8 Ls jeb 11,5 EUR) ir viens no zemākajiem ES. Tā, piemēram, Lietuvā ģimenes pabalsta apmērs par katru bērnu ir 15,2 EUR, savukārt, Igaunijā par pirmo un otro bērnu ģimenē pabalsta apmērs ir 19,18 EUR, par trešo un nākamajiem bērniem ģimenē - 57,54 EUR. Tāpat Čehijā un Polijā, kur ģimenes pabalsta apmērs ir atkarīgs no bērna vecuma, šie pabalsti ir lielāki nekā Latvijā (Čehijā par bērnu vecumā no 0-6 gadiem – 19 EUR, Polijā par bērnu vecumā no 0-5 gadiem – 17 EUR). Īpaši dāsni ģimenes pabalstu apmēri ir Vācijā un Francijā: Vācijā pabalsta apmērs par pirmo un otro bērnu ir 184 EUR, par trešo – 190 EUR, par ceturto un katru nākamo – 215 EUR, savukārt, Francijā, kur pabalstu sāk piešķirt ar otrā bērna piedzimšanu, par diviem bērniem pabalsts ir 123,92 EUR, par trim – 282,7 EUR, par četriem – 441, 48 EUR, par pieciem – 600,26 EUR, par sešiem – 759,04 EUR. Arī zemēs, uz kurām pēdējos gados labprāt emigrē Latvijas ģimenes, ģimenes pabalstu apmēri ir daudzkārt augstāki nekā Latvijā. Tā, Īrijā par pirmo un otro bērnu ģimenē pabalsts ir 150 EUR, bet par trešo un katru nākamo bērnu -187 EUR (bez tam no 01.01.2010. ģimenes pabalstu apmēri Īrijā tika samazināti), bet Lielbritānijā par pirmo bērnu ģimenē pabalsts ir 87,97 EUR, par otro un katru nākamo -  58,07 EUR.
Tāpat jāatzīmē, ka ģimenes valsts pabalsta apmērs neatbilst starptautisko standartu minimālajām normām. 2001.gada 6.decembrī Saeima pieņēma likumu „Par Eiropas Sociālo hartu”, apņemoties uzskatīt par Latvijai saistošu arī minētās hartas 16.pantu, kas paredz veicināt ģimenes dzīves ekonomisko, juridisko un sociālo aizsardzību ar tādiem līdzekļiem kā ģimeņu pabalsti, fiskālie atvieglojumi dzīvojamā fonda nodrošināšanai ģimenēm un citiem piemērotiem līdzekļiem. 2002.gada 2.martā Eiropas Sociālā harta stājās spēkā Latvijas Republikas teritorijā. Eiropas Padomes Sociālo tiesību komiteja, izvērtējot Latvijas likumdošanas atbilstību Eiropas Sociālās hartas (tai skaitā, 16.panta)  prasībām, ir secinājusi,  ka „ģimenes valsts pabalsts un ģimenes pabalsti kopumā joprojām ir neadekvāti zemi, salīdzinot ar gada vidējo algu valstī (skatot Eurostat un MISSOC datu bāzes)”. Gadījumā, ja ģimeņu ekonomiskā situācija tiek pasliktināta, Latvijai būtu vēl grūtāk pierādīt atbilstību Eiropas Sociālās hartas normām un Eiropas Padomes Sociālo tiesību komitejas interpretācijai. Sekas ilgstošai valsts situācijas neatbilstībai minētās komitejas interpretācijai parasti ir Eiropas Padomes Ministru komitejas rekomendāciju pieņemšana, aicinot attiecīgās valsts valdības risināt nepieņemamo situāciju.
Ģimenes valsts pabalstu izmaksai izlietoto līdzekļu apjoms gadā trīs gadu laikā (2007.-2009.) ir samazinājies par 11,5%.  Ja 2007.gadā ģimenes valsts pabalstu izmaksai izlietoja 45,4 milj. Ls un vidēji mēnesī pabalstu izmaksāja par 382,7 tūkst. bērnu, tad 2009.gadā minētā pabalsta izmaksai izlietoja 40,2 milj. Ls un vidēji mēnesī pabalstu izmaksāja par 381,6 tūkst. bērnu (skat. 1.tab.). 
1.tabula
Ģimenes valsts pabalstu skaits un līdzekļi pabalsta izmaksai 2007.-2011.gadā.

Gads	Ģimenes valsts pabalstu skaits vidēji mēnesī, tūkst.	Ģimenes valsts pabalsta izmaksai izlietotie līdzekļi, tūkst. Ls	
2007	382,7	45 389,2	
2008	389,3	44 528,8	
2009	381,6	40 184,2	
  2010 (plāns)	363,0	35 200,8	
  2011 (plāns)	354,6*	23 032,3	
Datu avots: Valsts sociālās apdrošināšanas aģentūra (turpmāk – VSAA)
* 2011.gada I pusgadā plānotais rādītājs 
Pēc straujajiem ekonomiskās izaugsmes gadiem (jo sevišķi 2005.-2007.gadā, sasniedzot līdz pat 12,2% iekšzemes kopprodukta (turpmāk – IKP) pieaugumu salīdzināmajās cenās 2006.gadā), 2009.gadā Latvijas tautsaimniecība saskārās ar ekonomisko krīzi, kuru veicināja gan strukturāli, gan cikliski, gan arī ārējās vides faktori. Smago ekonomisko situāciju valstī visskaidrāk atspoguļo IKP kritums, kas 2009.gadā bija 18% salīdzināmās cenās un bija visstraujākais starp ES dalībvalstīm. Arī 2010.gadā Finanšu ministrija prognozēja IKP samazināšanos par 2% salīdzināmās cenās, bet 2011.gadā jau lēnu ekonomikas atjaunošanos un IKP pieaugumu par 3,3%. Ekonomikas stabilizācijai un atjaunošanai Latvijai ir bijis jāpieņem sarežģīti politiski lēmumi, kas ir tieši skāruši visas sabiedrības intereses. Atbalstot Latvijas centienus ekonomikas stabilizācijai, sniegts ES, Starptautiskā Valūtas fonda (turpmāk –SVF), Pasaules Bankas (turpmāk-PB) un citu starptautisko finanšu institūciju un partnervalstu vidēja termiņa aizdevums 7,5 miljardu eiro apmērā.
Lai samazinātu 2009.gada valsts budžeta deficītu, valdība budžeta grozījumu izstrādes laikā akceptēja vairākas izmaiņas sociālā nodrošinājuma jomā, kas stājās spēkā ar 2009.gada 1.jūliju, kā arī 2010.gadā, ievērojot tiesiskās paļāvības principu. Attiecībā uz ģimenes valsts pabalstu tika veiktas sekojošas izmaiņas:
1)	no 2009.gada 1.jūlija - ģimenes valsts pabalsta samazināšana, nosakot par visiem bērniem vienādu pabalsta apmēru - 8 lati mēnesī, kā arī, sākot no  2009.gada 1.jūlija, tika  pārtraukta šā pabalsta izmaksa par bērniem, kuri sasnieguši 19 gadu vecumu;
2)	no 2010.gada 3.maija tika pārtraukta pabalsta izmaksa par bērniem no 0 līdz 1 gada vecumam, kuri dzimuši, sākot ar 2010.gada 3.maiju.
	 	Minētā rezultātā ģimenes valsts pabalsta vidējais izmaksājamais apmērs 2009.gada augustā (8 lati), salīdzinot ar 2009.gada jūniju (9,39 lati), samazinājās par 1,39 latiem. Savukārt, 61,7 tūkst. bērnus (16,5% no visiem pabalsta saņēmējiem) pabalsta samazinājums skāra būtiski, t.i., vidēji par 5,38 latiem. Vienlaikus pabalsta saņēmēju kontingenta samazināšanas rezultātā augustā ģimenes valsts pabalstu saņēma par 10,6 tūkst. mazāk bērnu nekā jūnijā un 2009.gada augustā kopējais bērnu skaits, par kuriem bija piešķirts pabalsts, bija 374 214.
Vienlaikus ir samazināts arī citu pabalstu veidā ģimenēm ar bērniem sniedzamā atbalsta apjoms. Saskaņā ar 2009.gada 26.maijā veiktajiem grozījumiem  Ministru kabineta 2005.gada 8.marta noteikumos Nr.166 „Kārtība, kādā piešķir un izmaksā bērna piedzimšanas pabalstu”, sākot ar 2010.gada 5.aprīli,  ir pārtraukta piemaksas pie bērna piedzimšanas pabalsta izmaksa. Bērna piedzimšanas pabalsta apmērs ir 296 lati par katru piedzimušo bērnu. Līdz 2010.gada 4.aprīlim piemaksa par pirmā bērna piedzimšanu bija 100 latu, par otrā – 150 latu, par trešā un katra nākamā bērna piedzimšanu – 200 latu apmērā.
Laika periodā no 2010.gada līdz 2012.gada 31.decembrim ir samazināti ģimenēm ar bērniem piešķiramo un izmaksājamo valsts sociālās apdrošināšanas pabalstu apmēri:
- ar 2010.gada 1.janvāri slimības pabalstam –  ja aprēķinātā slimības pabalsta apmērs pārsniedz 11,51 Ls dienā, izmaksājamā pabalsta maksimālais apmērs dienā - 11,51 Ls + 50% no summas virs 11,51 Ls;
- par bērniem, kuri dzimuši pēc 2010.gada 2.novembra, vecāku pabalstam – ja aprēķinātā pabalsta apmērs pārsniedz 11,51 Ls dienā, izmaksājamā pabalsta maksimālais apmērs dienā - 11,51 Ls + 50% no summas virs 11,51 Ls;
- ar 2010.gada 3.novembri maternitātes pabalsta un paternitātes pabalsta apmērs ir 80% no personas vidējās apdrošināšanas iemaksu algas un, ja aprēķinātā pabalsta apmērs pārsniedz 11,51 Ls dienā, izmaksājamā pabalsta maksimālais apmērs dienā - 11,51 Ls + 50% no summas virs 11,51 Ls.
Minēto pasākumu ietvaros samazinājušies ģimeņu ar bērniem ienākumi, īpaši ģimenēm ar jaundzimušajiem bērniem. 
Lēmumi saistībā ar budžeta deficīta apjoma samazināšanu 2009.gada valsts budžeta grozījumu, 2010.gada un 2011.gada valsts budžetu kontekstā ir būtiski ietekmējuši personu (mājsaimniecību) ienākuma līmeni, kā rezultātā ir samazinājies ne tikai valsts pabalstu veidā ģimenēm ar bērniem sniedzamais valsts atbalsta apjoms, bet ir samazinājies arī citos veidos sniedzamā valsts atbalsta apjoms. Tā, piemēram, braukšanas maksas atvieglojumu apjoma samazināšana atsevišķām pasažieru kategorijām. Saskaņā ar Ministru kabineta 2009.gada 4.augusta  noteikumiem Nr.872 „Noteikumi par pasažieru kategorijām, kuras ir tiesīgas izmantot braukšanas maksas atvieglojumus maršrutu tīkla maršrutos”, kas stājās spēkā ar 2009.gada 1.septembri, ir samazināts pasažieru kategoriju skaits, kurām braukšanas maksas atvieglojumus sabiedriskajā transportā nodrošina valsts budžeta dotācija. Tā rezultātā atvieglojumu pilsētas nozīmes maršrutos vairs nav bērniem vecumā no septiņiem līdz desmit gadiem, kuri līdz 2009.gada 31.augustam varēja braukt ar 50% atlaidi. Tāpat atceltas atlaides bērniem ar garīgās vai fiziskās attīstības traucējumiem un īpašām vajadzībām. Atlaides 50% apmērā pilsētas nozīmes maršrutos vairs nav arī  pilsētās dzīvojošiem vispārējo izglītības iestāžu klātienes skolēniem, kā arī arodizglītības, profesionālās pamatizglītības, profesionālās vidējās izglītības iestāžu dienas nodaļu audzēkņiem un augstāko izglītības iestāžu studentiem u.c. Ievērojamais budžeta samazinājums ietekmē valsts pakalpojumu pieejamību izglītības un veselības jomās. Tas it īpaši skar iedzīvotājus ar zemiem ienākumiem un tos, kuri dzīvo attālāk no skolām un veselības iestādēm. 
Pēc izmaiņām iedzīvotāju ienākuma nodokļa sistēmā un valsts sociālās apdrošināšanas obligāto iemaksu palielināšanas rezultātā no 01.01.2011. ir pasliktinājusies materiālā situācija ne tikai ģimenēm ar lieliem ienākumiem, bet arī ģimenēm ar zemiem ienākumiem, kurām ir 3 un vairāk bērnu (skat. 2.tab.). 
2.tabula 
Iedzīvotāju ienākumu izmaiņas 2011.gadā
Algas apmērs, Ls	Bez apgādājamajiem	Ar vienu apgādājamo	Ar diviem apgādājamiem 	Ar trīs apgādājamajiem 	
200	0,97	2,09	1,46	-4,00	
250	0,68	1,80	2,91	-4,09	
300	0,38	1,50	2,62	3,74	
400	-0,21	0,91	2,03	3,15	
500	-0,80	0,32	1,44	2,56	
800	-2,57	-1,45	-0,33	0,79	
1000	-3,75	-2,63	-1,51	-0,39	
1500	-6,70	-5,58	-4,46	-3,34	
3000	-15,55	-14,43	-13,31	-12,19	
Datu avots: Labklājības ministrijas aprēķini
Līdz ar to laikā, kad lielu daļu ģimeņu ar bērniem jau ir skāruši vairāku valsts pabalstu apmēru samazinājumi, kā arī cita veida valsts sniegtā atbalsta samazināšana, ģimenes valsts pabalsta nozīme ir būtiski pieaugusi. Piemēram, ja, saskaņā ar Valsts sociālās apdrošināšanas aģentūras (turpmāk – VSAA) sniegto informāciju, 2006.gadā ģimenes valsts pabalsts tika pieprasīts un piešķirts par 86,72% attiecīgā vecuma bērnu, tad 2009.gadā ģimenes valsts pabalsts tika pieprasīts un piešķirts jau par 93,1% attiecīgā vecuma bērniem. Daļa ģimeņu (acīmredzot,  turīgākās) ģimenes valsts pabalstu  parasti nepieprasa.
Iedzīvotāju ienākumu samazināšanās un ekonomiskās nedrošības iespaidā  samazinās jau tā zemie dzimstības rādītāji, un, kā liecina Centrālās statistikas pārvaldes apkopotie 2010.gada demogrāfiskās statistikas dati, Latvijas iedzīvotāju skaits vēl aizvien turpina samazināties. Jau vairākus gadus Latvijā bija iezīmējusies neliela dzimstības pieauguma tendence. 2008.gadā valstī bija augstākā dzimstība kopš 1994.gada – piedzima 23 948 bērni. Taču 2009.gadā pasaulē nāca par 2,3 tūkstošiem bērnu mazāk nekā 2008.gadā, un arī 2010.gada pirmajos sešos mēnešos dzimušo skaits (9630) ir par 1500 bērniem jeb par 13,4% mazāks nekā 2009.gada pirmajā pusgadā. Summārais dzimstības koeficients pēdējos gados līdz 2008.gadam bija pakāpeniski pieaudzis (no 1,237 2000.gadā līdz 1,453 2008.gadā), bet 2009.gadā tas samazinājās līdz 1,319,  un tas ir visai tālu no paaudžu nomaiņai nepieciešamā līmeņa un ir viens no zemākajiem ES.
Lai uzlabotu demogrāfisko situāciju valstī un veicinātu dzimstību, ir jārada ģimenei labvēlīga, droša sociāli ekonomiskā un psiholoģiskā vide. Šādas vides radīšana ir atkarīga no daudziem faktoriem, tajā skaitā, arī no ģimenēm sniedzamā valsts atbalsta - valsts pabalstiem u.c.
Taču, neatkarīgi no jau 2009.-2010.gadā veiktajām izmaiņām valsts pabalstu jomā, tai skaitā ģimenes valsts pabalsta jomā, starptautiskie aizdevēji – gan SVF, gan PB ir norādījuši, ka,  ņemot vērā valsts finansiālās iespējas, ģimenes valsts pabalsta sistēmas efektīvas darbības nodrošināšanai nākotnē ir svarīgi noteikt šo pabalstu mērķētāku. 
Līdz ar to, Ministru kabineta 19.11.2010. sēdē Labklājības ministrijai tika uzdots sagatavot koncepcijas projektu par ģimenes valsts pabalsta reformu, vienlaikus norādot, ka ar 2011.gada 1.jūliju ģimenes valsts pabalstu izmaksā pašvaldības, un ietaupījums 11  168 116 Ls apjomā 2011.gadā  veidojas sakarā ar to, ka pabalstu izmaksā tikai trūcīgām ģimenēm.

II. Risinājuma varianti
Tā kā pašreiz ģimenes valsts pabalsts tiek izmaksāts par ikvienu bērnu ģimenē, tad mērķētāka ģimenes valsts pabalsta noteikšanai ir nepieciešams pārskatīt personu loku, kurām ir tiesības uz ģimenes  valsts pabalstu, minētā pabalsta piešķiršanas nosacījumus, kā arī apmēru,  tādējādi nodrošinot, ka šo pabalstu saņem (iespējams lielākā apmērā)  tās ģimenes, kurām tas visvairāk nepieciešams.
Dotā uzdevuma veikšanai tiek piedāvāti seši risinājuma varianti, tai skaitā risinājuma variants, kas paredz saglabāt pašreiz spēkā esošo ģimenes valsts pabalsta sistēmu. Ir paredzēts, ka jebkura varianta realizācijas gadījumā ģimenes valsts pabalstu izmaksā VSAA.
1.variants
Laika periodā no 01.07.2011. līdz 31.12.2012., ģimenes valsts pabalsts tiek piešķirts ģimenēm ar  diviem un vairākiem bērniem, kuri ir vecumā no viena līdz 18 gadiem. 
Ģimenes valsts pabalstu piešķir par katru bērnu, kas ir vecumā no viena līdz 15 gadiem, un par katru bērnu, kas ir vecāks par 15 gadiem, ja viņš mācās vispārējās izglītības vai profesionālās izglītības iestādē un nav stājies laulībā. Par bērnu, kas ir vecāks par 15 gadiem, pabalstu piešķir uz laiku, kamēr bērns apmeklē izglītības iestādi, bet ne ilgāk kā līdz dienai, kad viņš sasniedz 18 gadu vecumu vai stājas laulībā. Pabalstu nepiešķir par bērnu, kas atbilstoši valsts vai pašvaldību finansēto vietu skaitam uzņemts profesionālās izglītības programmās un saņem stipendiju normatīvajos aktos noteiktajā kārtībā.
Ģimenes valsts pabalsta apmērs tiek noteikts atbilstoši 2011.gada valsts budžetā paredzētajai šim pasākumam ietaupāmajai summai (11  168 116 Ls). Tā rezultātā ģimenes valsts pabalsta apmērs par katru bērnu ģimenē ir tikai 4,60 Ls mēnesī.
Varianta priekšrocības	Varianta trūkumi	
Valsts pamatbudžeta līdzekļu ekonomija 2011.gadā (11,2 milj. Ls) un 2012.gadā (11,3 milj. Ls). 	Ģimenes valsts pabalsta jau tā mazais apmērs kļuvis vēl mazāks. 	
Tiek veicināta otrā bērna dzimšana ģimenē, kas pašreizējā Latvijas demogrāfiskajā situācijā ir ļoti būtiski.	Tiek daļēji zaudēta ģimenes valsts pabalsta universālā jēga.	
Pabalsts kļūst mērķētāks, tiek atbalstītas ģimenes ar diviem un vairākiem bērniem, tai skaitā daudzbērnu ģimenes.	Ģimenes valsts pabalstu nesaņem trūcīgas ģimenes ar vienu bērnu, kurām šis pabalsts ir būtisks.	
Netiek mainīta ģimenes valsts pabalsta administrēšana (to veic VSAA), t.sk. nav nepieciešamas būtiskas izmaiņas programmatūrās.  		

2.variants
Laika periodā no 01.07.2011. līdz 31.12.2012., ģimenes valsts pabalsts tiek piešķirts ģimenēm ar  diviem un vairākiem bērniem, kuri ir vecumā no viena līdz 18 gadiem. 
Ģimenes valsts pabalstu piešķir par katru bērnu, kas ir vecumā no viena līdz 15 gadiem, un par katru bērnu, kas ir vecāks par 15 gadiem, ja viņš mācās vispārējās izglītības vai profesionālās izglītības iestādē un nav stājies laulībā. Par bērnu, kas ir vecāks par 15 gadiem, pabalstu piešķir uz laiku, kamēr bērns apmeklē izglītības iestādi, bet ne ilgāk kā līdz dienai, kad viņš sasniedz 18 gadu vecumu vai stājas laulībā. Pabalstu nepiešķir par bērnu, kas atbilstoši valsts vai pašvaldību finansēto vietu skaitam uzņemts profesionālās izglītības programmās un saņem stipendiju normatīvajos aktos noteiktajā kārtībā.
Ģimenes valsts pabalsts par katru bērnu tiek noteikts šobrīd spēkā esošajā apmērā – 8 Ls mēnesī. Tā rezultātā  2011.gada valsts budžetā paredzētā šim pasākumam ietaupāmā summa (11  168 116 Ls) samazinās par 4 396 224 Ls.
Varianta priekšrocības	Varianta trūkumi	
Valsts pamatbudžeta līdzekļu ekonomija 2011.gadā (6,8 milj. Ls)  un  2012.gadā (2,6 milj. Ls).
	2011.gadā nepieciešami papildus līdzekļi no plānotās valsts pamatbudžetā ģimenes valsts pabalstam  ietaupāmās summas 4 384 088 Ls apmērā. Ietaupāmā summa samazinās līdz 6 784 028 Ls (plānotā ietaupāmā summa 11 168 116 Ls).	
Tiek veicināta otrā bērna dzimšana ģimenē, kas pašreizējā Latvijas demogrāfiskajā situācijā ir ļoti būtiski.	Ģimenes valsts pabalsta apmērs paliek pašreizējā līmenī.
	
Pabalsts kļūst mērķētāks, tiek atbalstītas ģimenes ar diviem un vairākiem bērniem, tai skaitā daudzbērnu ģimenes.	Tiek daļēji zaudēta ģimenes valsts pabalsta universālā jēga.	
Netiek mainīta ģimenes valsts pabalsta administrēšana (to veic VSAA), t.sk. nav nepieciešamas būtiskas izmaiņas programmatūrās.  	Ģimenes valsts pabalstu nesaņem trūcīgas ģimenes ar vienu bērnu, kurām šis ienākums ir būtisks.	

3.variants
Laika periodā no 01.07.2011. līdz 31.12.2012., ģimenes valsts pabalsts tiek piešķirts daudzbērnu ģimenēm, t.i. ģimenēm ar trim un vairākiem bērniem, kuri ir vecumā no viena līdz 18 gadiem. 
Ģimenes valsts pabalstu piešķir par katru bērnu, kas ir vecumā no viena līdz 15 gadiem, un par katru bērnu, kas ir vecāks par 15 gadiem, ja viņš mācās vispārējās izglītības vai profesionālās izglītības iestādē un nav stājies laulībā. Par bērnu, kas ir vecāks par 15 gadiem, pabalstu piešķir uz laiku, kamēr bērns apmeklē izglītības iestādi, bet ne ilgāk kā līdz dienai, kad viņš sasniedz 18 gadu vecumu vai stājas laulībā. Pabalstu nepiešķir par bērnu, kas atbilstoši valsts vai pašvaldību finansēto vietu skaitam uzņemts profesionālās izglītības programmās un saņem stipendiju normatīvajos aktos noteiktajā kārtībā.
Par katru bērnu tiek piešķirts vienāda apmēra ģimenes valsts pabalsts - 10,00 Ls mēnesī. Minētais ģimenes valsts pabalsta apmērs ir  noteikts atbilstoši 2011.gada valsts budžetā paredzētajai šim pasākumam ietaupāmajai summai (11  168 116 Ls). 
Varianta priekšrocības	Varianta trūkumi	
Valsts pamatbudžeta līdzekļu ekonomija 2011.gadā (11,2 milj. Ls) un 2012.gadā (11,3 milj. Ls).
	Tiek daļēji zaudēta ģimenes valsts pabalsta universālā jēga un pabalsts tiks piešķirts nelielai ģimeņu ar bērniem grupai. 	
Pabalsts kļūst mērķētāks, tiek atbalstītas ģimenes ar trim un vairāk bērniem - daudzbērnu ģimenes.
Atbalstot ģimenes ar trim un vairākiem bērniem, pabalsts iegūst arī svarīgu demogrāfiski regulējošo funkciju.  	Ģimenes valsts pabalstu nesaņem trūcīgas ģimenes ar vienu un diviem  bērniem, kurām šis ienākums ir būtisks.	
Netiek mainīta ģimenes valsts pabalsta administrēšana (to veic VSAA), t.sk. nav nepieciešamas būtiskas izmaiņas programmatūrās.  		

4.variants
Laika periodā no 01.07.2011. līdz 31.12.2012., ģimenes valsts pabalsts tiek piešķirts ģimenēm (personām), kurām piešķirts trūcīgas ģimenes (personas) statuss.
Ģimenes valsts pabalstu piešķir par katru bērnu, kas ir vecumā no viena līdz 15 gadiem, un par katru bērnu, kas ir vecāks par 15 gadiem, ja viņš mācās vispārējās izglītības vai profesionālās izglītības iestādē un nav stājies laulībā. Par bērnu, kas ir vecāks par 15 gadiem, pabalstu piešķir uz laiku, kamēr bērns apmeklē izglītības iestādi, bet ne ilgāk kā līdz dienai, kad viņš sasniedz 18 gadu vecumu vai stājas laulībā. Pabalstu nepiešķir par bērnu, kas atbilstoši valsts vai pašvaldību finansēto vietu skaitam uzņemts profesionālās izglītības programmās un saņem stipendiju normatīvajos aktos noteiktajā kārtībā.
Par katru bērnu tiek piešķirts vienāda apmēra ģimenes valsts pabalsts – 17,60 Ls mēnesī. Minētais ģimenes valsts pabalsta apmērs ir  noteikts atbilstoši 2011.gada valsts budžetā paredzētajai šim pasākumam ietaupāmajai summai (11  168 116 Ls). 
Lēmumus par ģimenes valsts pabalstu piešķiršanu pieņem pašvaldības un elektroniski iesniedz informāciju par pabalsta saņēmējiem Valsts sociālās apdrošināšanas aģentūrā, kura nodrošina pabalstu izmaksu.
Varianta priekšrocības	Varianta trūkumi	
Valsts pamatbudžeta līdzekļu ekonomija 2011.gadā (11,2 milj. Ls) un 2012.gadā (11,2 milj. Ls).
	Tiek zaudēta ģimenes valsts pabalsta universālā jēga. Pabalsts tiek piešķirts sociāli šaurai saņēmēju grupai, neņemot vērā to, ka citām sociāli mazaizsargātām sociālajām grupām, t.sk., daudzbērnu ģimenēm, ģimenes valsts pabalsts ir svarīgs sociālais atbalsts bērnu uzturēšanai.  	
Pabalsts kļūst mērķētāks, tiek atbalstītas tikai trūcīgas ģimenes.
 Pabalstu (17,60 apmērā par katru bērnu) saņem  trūcīgas ģimenes,  t.i. ģimenes, kurām atbalsts ir visvairāk nepieciešams. 	Palielinoties trūcīgo ģimenes statusu saņēmušajām ģimenēm ar bērniem, būs nepieciešami papildus līdzekļi.
	
	Ģimenes pabalstu nesaņem tās ģimenes, kurām ienākumi tik tikko pārsniedz ienākumu robežu, zem kuras tiek noteikts trūcīgas ģimenes statuss, bet kurām šis pabalsts ir ļoti nozīmīgs atbalsts.	
	Sarežģīta ģimenes valsts pabalsta administrēšana. Vienu pakalpojumu administrē divas institūcijas: pašvaldību sociālais dienests un VSAA. VSAA jāveic izmaiņas informācijas sistēmā – SAIS, lai nodrošinātu elektronisku informācijas saņemšanu no pašvaldībām un nosūtītu izmaksas organizācijām.	
	Ģimenes valsts pabalsta jaunās sistēmas ieviešana saistīta ar  administratīvo izdevumu pieaugumu. Lai nodrošinātu pabalsta izmaksu, nepieciešams veikt izmaiņas VSAA programmatūrās. Līdz ar to nepieciešami papildus līdzekļi – aptuveni 8000 Ls.	

5.variants
Laika periodā no 01.07.2011. līdz 31.12.2012., ģimenes valsts pabalsts tiek piešķirts ģimenēm (personām), kurām piešķirts trūcīgas ģimenes (personas) statuss un ģimenēm ar trim un vairākiem bērniem (daudzbērnu ģimenēm).
Ģimenes valsts pabalstu piešķir par katru bērnu, kas ir vecumā no viena līdz 15 gadiem, un par katru bērnu, kas ir vecāks par 15 gadiem, ja viņš mācās vispārējās izglītības vai profesionālās izglītības iestādē un nav stājies laulībā. Par bērnu, kas ir vecāks par 15 gadiem, pabalstu piešķir uz laiku, kamēr bērns apmeklē izglītības iestādi, bet ne ilgāk kā līdz dienai, kad viņš sasniedz 18 gadu vecumu vai stājas laulībā. Pabalstu nepiešķir par bērnu, kas atbilstoši valsts vai pašvaldību finansēto vietu skaitam uzņemts profesionālās izglītības programmās un saņem stipendiju normatīvajos aktos noteiktajā kārtībā.
Par katru bērnu tiek piešķirts vienāda apmēra ģimenes valsts pabalsts – 6,40 Ls mēnesī. Minētais ģimenes valsts pabalsta apmērs ir  noteikts atbilstoši 2011.gada valsts budžetā paredzētajai šim pasākumam ietaupāmajai summai (11  168 116 Ls). 
Lēmumus par ģimenes valsts pabalstu piešķiršanu trūcīgām ģimenēm (personām) pieņem pašvaldības un elektroniski iesniedz informāciju par pabalsta saņēmējiem Valsts sociālās apdrošināšanas aģentūrā, kura tālāk nodrošina pabalstu izmaksu gan trūcīgām, gan daudzbērnu ģimenēm.
Varianta priekšrocības	Varianta trūkumi	
Valsts pamatbudžeta līdzekļu ekonomija 2011.gadā (11,2 milj. Ls)  un 2012.gadā (11,2 milj. Ls).
	Tiek daļēji zaudēta ģimenes valsts pabalsta universālā jēga un pabalsts tiek piešķirts sociāli šaurai saņēmēju grupai. Ģimenes valsts pabalsts tiek piešķirts, nepastāvot vienotiem piešķiršanas kritērijiem, jo vienā gadījumā tas tiek piešķirts pēc iztikas līdzekļu testēšanas principiem, bet citā – atkarībā no bērnu skaita ģimenē. Vienlaikus ģimenes valsts pabalsta saņēmēji savā starpā atradīsies atšķirīgos faktiskajos apstākļos.     	
Pabalsts kļūst mērķētāks un iegūst arī svarīgu demogrāfiski regulējošo funkciju, jo atbalsta daudzbērnu ģimenes. 	Ģimenes valsts pabalsta apmērs nespēs nodrošināt ģimenes valsts pabalsta mērķi un sniegt pabalsta sistēmas ietvaros adekvātu valsts atbalstu bērna audzināšanai, ņemot vērā trūcīgo un daudzbērnu ģimeņu pamatvajadzības.	
Pabalstu (6,40 Ls apmērā par katru bērnu) saņem trūcīgas ģimenes un  daudzbērnu ģimenes,  t.i. ģimenes, kurām šis valsts atbalsts ir vairāk nepieciešams.  
	Palielinoties trūcīgo ģimenes statusu saņēmušajām ģimenēm ar bērniem, būs nepieciešami papildus izdevumi. 	
	Sarežģīta ģimenes valsts pabalsta  administrēšana. Vienu pakalpojumu administrē divas institūcijas: pašvaldību sociālais dienests un VSAA. VSAA jāveic izmaiņas informācijas sistēmā – SAIS, lai nodrošinātu elektronisku informācijas saņemšanu no pašvaldībām un nosūtītu izmaksas organizācijām.	
	Ģimenes valsts pabalsta jaunās sistēmas ieviešana saistīta ar  administratīvo izdevumu pieaugumu. Lai nodrošinātu pabalsta izmaksu, nepieciešams veikt izmaiņas VSAA programmatūrās. Līdz ar to nepieciešami papildus līdzekļi – aptuveni 8000 Ls.	

6.variants
Tiek saglabāta pašreiz spēkā esošā ģimenes valsts pabalsta sistēma.
Varianta priekšrocības	Varianta trūkumi	
Ģimenes valsts pabalsts saglabā savu  universālo būtību, paredzot atbalstu par ikvienu bērnu Latvijā.
	Nepieciešami papildus valsts pamatbudžeta līdzekļi: 2011.gadā.– 11,2 milj. Ls; 2012.gadā.– 11,3 milj. Ls; 2013.gadā.– 10,6 milj. Ls; 2014.gadā.– 10,6 milj. Ls.	
Pabalsts ir regulārs, stabils, un  ģimenes ar to var rēķināties ilgtermiņā. 		
Nepieaug izdevumi pabalstiem, kas sasaistīti ar ģimenes valsts pabalstu: pabalstam aizbildnim par bērna uzturēšanu un garantētā minimālā ienākuma pabalstam.		
Nepieaug pabalsta administrēšanas izdevumi.		

III. Risinājuma variantu ietekme uz valsts budžetu

1.variants

III Tiesību akta projekta ietekme uz valsts budžetu un pašvaldību budžetiem	
	(tūkst. latu)	
Rādītāji	2011	Turpmākie trīs gadi	
		2012	2013	2014	
	Saskaņā ar valsts budžetu kārtējam gadam	Izmaiņas kārtējā gadā salīdzinot ar budžetu kārtējam gadam	Izmaiņas salīdzinot ar kārtējo (n) gadu	Izmaiņas salīdzinot ar kārtējo (n) gadu	Izmaiņas salīdzinot ar kārtējo (n) gadu	
1	2	3	4	5	6	
1. Budžeta ieņēmumi:	
1.1. valsts pamatbudžets, tai skaitā ieņēmumi no maksas pakalpojumiem un citi pašu ieņēmumi	LM pamatbudžeta programmā 20.01.00 „Valsts sociālie pabalsti” plānotie izdevumi ģimenes valsts pabalsta izmaksai 2011.gadā – 23 032,3 tūkst. lati.	0	0	0	0	
1.2. valsts speciālais budžets	LM apakšprogrammā 04.05.00 „Valsts sociālās  apdrošināšanas aģentūras  speciālais budžets” plānotie izdevumi 2011.gadam kopā 8 748,1 tūkst. lati)	0	0	0	0	
1.3. pašvaldību budžets	Nav attiecināms.	
2. Budžeta izdevumi:	
2.1. valsts pamatbudžets	LM pamatbudžeta programmā 20.01.00 „Valsts sociālie pabalsti” plānotie izdevumi ģimenes valsts pabalsta izmaksai 2011.gadā – 23 032,3 tūkst. lati.	0	- 11 274,3	+10 631,4 	+10 557,4	
2.2. valsts speciālais budžets	LM apakšprogrammā 04.05.00 „Valsts sociālās  apdrošināšanas aģentūras  speciālais budžets” plānotie izdevumi 2011.gadam kopā 8 748,1 tūkst. lati)	+7,7	+3,3	0	0	
2.3. pašvaldību budžets 		
3. Finansiālā ietekme:	-7,7	+11 271	- 10 631,4
	- 10 557,4
	
3.1. valsts pamatbudžets	LM pamatbudžeta programmā 20.01.00 „Valsts sociālie pabalsti” plānotie izdevumi ģimenes valsts pabalsta izmaksai 2011.gadā – 23 032,3 tūkst. lati.	0	+11 274,3	- 10 631,4
	- 10 557,4
	
3.2. speciālais budžets	LM apakšprogrammā 04.05.00 „Valsts sociālās  apdrošināšanas aģentūras  speciālais budžets” plānotie izdevumi 2011.gadam kopā 8 748,1 tūkst. lati)	-7,7	-3,3	0	0	
3.3. pašvaldību budžets 	Nav attiecināms.	
4. Finanšu līdzekļi papildu izdevumu finansēšanai (kompensējošu izdevumu samazinājumu norāda ar "+" zīmi)	x	7,7	3,3			
5. Precizēta finansiālā ietekme:	x	
0	
0			
5.1. valsts pamatbudžets						
5.2. speciālais budžets						
5.3. pašvaldību budžets 						
6. Detalizēts ieņēmumu un izdevumu aprēķins (ja nepieciešams, detalizētu ieņēmumu un izdevumu aprēķinu var pievienot anotācijas pielikumā):	
6.1. Detalizēts ieņēmumu aprēķins	 Nav attiecināms.	
6.2. Detalizēts izdevumu aprēķins	Saskaņā ar Valsts sociālo pabalstu likuma 6.panta otro daļu, ģimenes valsts pabalstu piešķir par katru bērnu, kas ir vecumā no gada līdz 19 gadiem. Saskaņā ar likuma „Par valsts pabalstu izmaksu laika periodā no 2009.gada līdz 2012.gadam” 4.pantu, laika periodā no 2009.gada 1.jūlija līdz 2012.gada 31.decembrim Valsts sociālo pabalstu likumā noteiktā ģimenes valsts pabalsta apmērs par katru bērnu ir 8 Ls mēnesī.
Labklājības ministrijas pamatbudžeta programmā 20.01.00 „Valsts sociālie pabalsti” plānotie izdevumi ģimenes valsts pabalsta izmaksai 2011.gadā – 23 032 276 Ls, t.i., ģimenes valsts pabalsta izmaksai 2011.gadā paredzētie izdevumi, ņemot vērā fiskālo ietaupījumu 11 168 116 Ls apmērā (saskaņā ar Ministru kabineta 2010.gada 19.novembra sēdes protokola Nr.65 2.§ (Par 2011.gada valsts budžetā īstenojamiem fiskālās konsolidācijas pasākumiem) 18.punktu noteikts, ka ar 2011.gada 1.jūliju ģimenes valsts pabalstu izmaksā pašvaldības, veidojot 2011.gada valsts budžetā fiskālo ietaupījumu 11 168 116 Ls apmērā). Labklājības ministrijas pamatbudžeta programmā 20.01.00 „Valsts sociālie pabalsti” paredzētais finansējums ģimenes valsts pabalsta izmaksai 2011.gada I pusgadā – 17 100 196 Ls ((ģimenes valsts pabalsta saņēmēju vidējais skaits) 354 550 x 6 mēneši x 8,038 Ls (VSAA aprēķinātais vidējais apmērs). Labklājības ministrijas pamatbudžeta programmā 20.01.00 „Valsts sociālie pabalsti” paredzētais finansējums ģimenes valsts pabalsta izmaksai 2011.gada II pusgadā – 5 932 080 Ls, t.i., 23 032 276 Ls – 17 100 196 Ls = 5 932 080 Ls.
1.risinājuma varianta ietvaros 2011.gada otrajā pusgadā (ar 2010.gada 1.jūliju) un 2012.gadā paredzēts izmaksāt ģimenes valsts pabalstu ģimenēm ar diviem un vairākiem bērniem vecumā no viena gada līdz 18 gadiem. Ģimenes valsts pabalsts tiks izmaksāts par katru bērnu konstantā apmērā, iekļaujoties 2011.gadā pieejamā finansējuma (t.i. 5 932 080 Ls) ietvaros. Ģimenes valsts pabalsts netiks izmaksāts ģimenēm ar vienu bērnu, kā arī par bērniem ģimenēs ar diviem un vairākiem bērniem, kuri ir vecumā līdz gadam, un bērniem, kas sasnieguši 18 gadu vecumu. Pabalsts tiks izmaksāts arī tām ģimenēm ar diviem un vairākiem bērniem, kurās vecākie bērni jau ir sasnieguši pilngadību.   
2013.gadā un turpmākajos gados ģimenes valsts pabalsts tiks izmaksāts saskaņā ar Valsts sociālo pabalstu likuma 6.panta pirmajā daļā ietvertiem nosacījumiem, t.i., par katru bērnu vecumā no gada līdz 15 gadiem un vecumā pēc 15 gadiem, ja bērns mācās vispārējās izglītības vai profesionālās izglītības iestādē, kamēr bērns apmeklē izglītības iestādi, bet ne ilgāk kā līdz dienai, kad viņš sasniedz 19 gadu vecumu vai stājas laulībā. Ģimenes valsts pabalsta apmērs par katru bērnu būs 8 Ls mēnesī.
Saskaņā ar Valsts sociālās apdrošināšanas aģentūras (VSAA) statistikas datiem, 2010.gada vidēji 9 mēnešos bērnu skaits ģimenēs ar diviem un vairākiem bērniem, par kuriem tika izmaksāts ģimenes valsts pabalsts, bija 220 917, neieskaitot tajā, bērnu skaitu 18 gadu vecumā. 2011.gadā prognozētais bērnu skaita ģimenēs no viena gada līdz 18 gadu vecumam samazinājums ir 2,7% (pamatojoties uz 2011.gada budžeta bāzes projektā prognozēto ģimenes valsts pabalsta saņēmēju skaitu). Piemērojot šo samazinājumu bērnu skaitam ģimenēs ar diviem un vairākiem bērniem, 2011.gadā prognozētais bērnu skaits šādās ģimenēs, par kuriem tiks piešķirts ģimenes valsts pabalsts, ir 214 920.
2012.gadā bērnu skaits ģimenēs ar diviem un vairākiem prognozēts, ņemot vērā prognozētās (Eurostat) bērnu skaita no 1 līdz 18 gadu vecumam izmaiņas (samazinājums), t.i. 0,89%. Savukārt, 2013.-2014.gadā bērnu skaits ģimenēs ar diviem un vairākiem prognozēts, ņemot vērā prognozētās bērnu skaita no 1 līdz 19 gadu vecumam izmaiņas, t.i. attiecīgi 0,84% un 0,22%. 
Prognozētais bērnu skaits, par kuriem tiks piešķirts ģimenes valsts pabalsts 2012.gadā ir 213 007 (t.i. 214 920 – 0,89%)), 2013.gadā – 350 663 (353634 (2012.gadam plānotais ģimenes valsts pabalsta kopējais saņēmēju skaits ir 353 634)-0,84%), 2014.gadā – 349892 (350663-0,22%).   
2011.gada otrā pusgadā un 2012.gadā ģimenes valsts pabalsts tiks izmaksāts par katru bērnu konstantā apmērā, iekļaujoties 2011.gadā pieejamā finansējuma (t.i. 5 932 080 Ls) ietvaros. 2011.gadā aprēķinātais ģimenes valsts pabalsta apmērs ir 4,60 Ls, t.i., (5 932 080 Ls  / 214 920 (bērnu skaits) / 6 mēneši).
Izdevumi ģimenes valsts pabalsta izmaksai 2012.gadā – 11 757 986 Ls
213 007 x  4,6 Ls x 12 = 11 757 986 Ls
Izdevumi ģimenes valsts pabalsta izmaksai 2013.gadā – 33 663 648 Ls
350 663 x 8 Ls x 12 = 33 663 648 Ls
Izdevumi ģimenes valsts pabalsta izmaksai 2014.gadā – 33 589 632 Ls
349 892 x 8 Ls x 12 = 33 589 632 Ls
Valsts pamatbudžeta ietaupījums 2011.gadā un 2012.gadā: 
2011.gadā: 23 032 276 Ls – (17 100 196 Ls + 5 932 080 Ls) = 0 Ls
2012.gadā: 23 032 276 Ls – 11 757 986 Ls = 11 274 290 Ls
Valsts pamatbudžeta papildu izdevumi 2013. un 2014.gadā: 
2013.gadā: 33 663 648 Ls – 23 032 276 Ls  = 10 631 372 Ls
2014.gadā: 33 589 632 Ls – 23 032 276 Ls = 10 557 356 Ls
Valsts sociālās  apdrošināšanas aģentūras  speciālā budžeta papildu izdevumi 2011.gadā:
Labklājības ministrijas apakšprogrammā 04.05.00 „Valsts sociālās  apdrošināšanas aģentūras  speciālais budžets” plānotie izdevumi 2011.gadam kopā 8 748 128 Ls, 2012.gadam – 8 710 258 Ls.
I risinājuma varianta īstenošanas gadījumā Sociālās apdrošināšanas informācijas sistēmā (SAIS) būs nepieciešams veikt izmaiņas, kā sakarā VSAA izmaiņu ieviešanai 2011.gadā papildus būs nepieciešams 7 686 Ls, t.i., 35 cilvēkdienas x 219,6 Ls (vienas cilvēkdienas izmaksa ar 22% PVN) = 7 686 Ls. Līdz 2011.gada 1.jūlijam spēkā esošās ģimenes valsts pabalsta sistēmas funkcionalitātes atjaunošanai (programmatūras pārtestēšanai SAIS ietvaros) ar 2013.gada 1.janvāri VSAA 2012.gadā  papildus būs nepieciešams 3 294 Ls, t.i., 15 cilvēkdienas x 219,6 Ls (vienas cilvēkdienas izmaksa ar 22% PVN) = 3 294 Ls.	
7. Cita informācija	Valsts sociālās  apdrošināšanas aģentūras speciālā budžeta papildu izdevumi 2011.gadā un 2012.gadā sakarā ar izmaiņu administrēšanu tiks segti no speciālā budžeta apakšprogrammas 04.05.00 "Valsts sociālās apdrošināšanas aģentūras speciālais budžets" atlikuma, kas uz 31.12.2010 bija 592 582 lati.
Veicot aprēķinu izdevumu samazinājumam ģimenes valsts pabalsta izmaksai Microsoft Excel vidē, tika izmantoti decimālskaitļi ar vairākām zīmēm aiz komata, kā rezultātā veidojas neliela atšķirība starp skaitļu reizinājumu un gala rezultātu.	

2.variants

III Tiesību akta projekta ietekme uz valsts budžetu un pašvaldību budžetiem	
	(tūkst. latu)	
Rādītāji	2011	Turpmākie trīs gadi	
		2012	2013	2014	
	Saskaņā ar valsts budžetu kārtējam gadam	Izmaiņas kārtējā gadā salīdzinot ar budžetu kārtējam gadam	Izmaiņas salīdzinot ar kārtējo (n) gadu	Izmaiņas salīdzinot ar kārtējo (n) gadu	Izmaiņas salīdzinot ar kārtējo (n) gadu	
1	2	3	4	5	6	
1. Budžeta ieņēmumi:	
1.1. valsts pamatbudžets, tai skaitā ieņēmumi no maksas pakalpojumiem un citi pašu ieņēmumi	LM pamatbudžeta programmā 20.01.00 „Valsts sociālie pabalsti” plānotie izdevumi ģimenes valsts pabalsta izmaksai 2011.gadā – 23 032,3 tūkst. lati).	0	0	0	0	
1.2. valsts speciālais budžets	LM apakšprogrammā 04.05.00 „Valsts sociālās  apdrošināšanas aģentūras  speciālais budžets” plānotie izdevumi 2011.gadam kopā 8 748,1 tūkst. lati)	0	0	0	0	
1.3. pašvaldību budžets	Nav attiecināms.	
2. Budžeta izdevumi:	
2.1. valsts pamatbudžets	LM pamatbudžeta programmā 20.01.00 „Valsts sociālie pabalsti” plānotie izdevumi ģimenes valsts pabalsta izmaksai 2011.gadā – 23 032,3 tūkst. lati).	+ 4 384,1	- 2 583,6	+ 10 631,4	+ 10 557,4	
2.2. valsts speciālais budžets	LM apakšprogrammā 04.05.00 „Valsts sociālās  apdrošināšanas aģentūras  speciālais budžets” plānotie izdevumi 2011.gadam kopā 8 748,1 tūkst. lati)	+7,7	+3,3	0	0	
2.3. pašvaldību budžets 	Nav attiecināms.	
3. Finansiālā ietekme:	- 4 391,8	+ 2 580,3	- 10 631,4
	- 10 557,4
	
3.1. valsts pamatbudžets	LM pamatbudžeta programmā 20.01.00 „Valsts sociālie pabalsti” plānotie izdevumi ģimenes valsts pabalsta izmaksai 2011.gadā – 23 032,3 tūkst. lati).	- 4 384,1	+ 2 583,6	- 10 631,4
	- 10 557,4
	
3.2. speciālais budžets	LM apakšprogrammā 04.05.00 „Valsts sociālās  apdrošināšanas aģentūras  speciālais budžets” plānotie izdevumi 2011.gadam kopā 8 748,1 tūkst. lati)	-7,7	-3,3	0	0	
3.3. pašvaldību budžets 	Nav attiecināms.	
4. Finanšu līdzekļi papildu izdevumu finansēšanai (kompensējošu izdevumu samazinājumu norāda ar "+" zīmi)	x	7,7	3,3			
5. Precizēta finansiālā ietekme:	x	
0	
0			
5.1. valsts pamatbudžets						
5.2. speciālais budžets						
5.3. pašvaldību budžets 						
6. Detalizēts ieņēmumu un izdevumu aprēķins (ja nepieciešams, detalizētu ieņēmumu un izdevumu aprēķinu var pievienot anotācijas pielikumā):	
6.1. Detalizēts ieņēmumu aprēķins	 Nav attiecināms.	
6.2. Detalizēts izdevumu aprēķins	Saskaņā ar Valsts sociālo pabalstu likuma 6.panta otro daļu, ģimenes valsts pabalstu piešķir par katru bērnu, kas ir vecumā no gada līdz 19 gadiem. Saskaņā ar likuma „Par valsts pabalstu izmaksu laika periodā no 2009.gada līdz 2012.gadam” 4.pantu, laika periodā no 2009.gada 1.jūlija līdz 2012.gada 31.decembrim Valsts sociālo pabalstu likumā noteiktā ģimenes valsts pabalsta apmērs par katru bērnu ir 8 Ls mēnesī.
Labklājības ministrijas pamatbudžeta programmā 20.01.00 „Valsts sociālie pabalsti” plānotie izdevumi ģimenes valsts pabalsta izmaksai 2011.gadā – 23 032 276 Ls, t.i., ģimenes valsts pabalsta izmaksai 2011.gadā paredzētie izdevumi, ņemot vērā fiskālo ietaupījumu 11 168 116 Ls apmērā (saskaņā ar Ministru kabineta 2010.gada 19.novembra sēdes protokola Nr.65 2.§ (Par 2011.gada valsts budžetā īstenojamiem fiskālās konsolidācijas pasākumiem) 18.punktu noteikts, ka ar 2011.gada 1.jūliju ģimenes valsts pabalstu izmaksā pašvaldības, veidojot 2011.gada valsts budžetā fiskālo ietaupījumu 11 168 116 Ls apmērā). Labklājības ministrijas pamatbudžeta programmā 20.01.00 „Valsts sociālie pabalsti” paredzētais finansējums ģimenes valsts pabalsta izmaksai 2011.gada I pusgadā – 17 100 196 Ls ((ģimenes valsts pabalsta saņēmēju vidējais skaits) 354 550 x 6 mēneši x 8,038 Ls (VSAA aprēķinātais vidējais apmērs). Labklājības ministrijas pamatbudžeta programmā 20.01.00 „Valsts sociālie pabalsti” paredzētais finansējums ģimenes valsts pabalsta izmaksai 2011.gada II pusgadā – 5 932 080 Ls, t.i., 23 032 276 Ls - 17 100 196 Ls = 5 932 080 Ls.
2.risinājuma varianta ietvaros 2011.gada otrajā pusgadā (ar 2010.gada 1.jūliju) un 2012.gadā paredzēts izmaksāt ģimenes valsts pabalstu ģimenēm ar diviem un vairākiem bērniem vecumā no viena gada līdz 18 gadiem. Ģimenes valsts pabalsts tiks izmaksāts par katru bērnu konstantā apmērā, t.i., 8 Ls mēnesī. Ģimenes valsts pabalsts netiks izmaksāts ģimenēm ar vienu bērnu, kā arī par bērniem ģimenēs ar diviem un vairākiem bērniem, kuri ir vecumā līdz gadam, un bērniem, kas sasnieguši 18 gadu vecumu. Pabalsts tiks izmaksāts arī tām ģimenēm ar diviem un vairākiem bērniem, kurās vecākie bērni jau ir sasnieguši pilngadību.   
2013.gadā un turpmākajos gados ģimenes valsts pabalsts tiks izmaksāts saskaņā ar Valsts sociālo pabalstu likuma 6.panta pirmajā daļā ietvertiem nosacījumiem, t.i., par katru bērnu vecumā no gada līdz 15 gadiem un vecumā pēc 15 gadiem, ja bērns mācās vispārējās izglītības vai profesionālās izglītības iestādē, kamēr bērns apmeklē izglītības iestādi, bet ne ilgāk kā līdz dienai, kad viņš sasniedz 19 gadu vecumu vai stājas laulībā. Ģimenes valsts pabalsta apmērs par katru bērnu būs 8 Ls mēnesī.
Saskaņā ar Valsts sociālās apdrošināšanas aģentūras (VSAA) statistikas datiem, 2010.gada vidēji 9 mēnešos bērnu skaits ģimenēs ar diviem un vairākiem bērniem, par kuriem tika izmaksāts ģimenes valsts pabalsts, bija 220 917, neieskaitot tajā, bērnu skaitu 18 gadu vecumā. 2011.gadā prognozētais bērnu skaita ģimenēs no viena gada līdz 18 gadu vecumam samazinājums ir 2,7% (pamatojoties uz 2011.gada budžeta bāzes projektā prognozēto ģimenes valsts pabalsta saņēmēju skaitu). Piemērojot šo samazinājumu bērnu skaitam ģimenēs ar diviem un vairākiem bērniem, 2011.gadā prognozētais bērnu skaits šādās ģimenēs, par kuriem tiks piešķirts ģimenes valsts pabalsts, ir 214 920. 2012.gadā bērnu skaits ģimenēs ar diviem un vairākiem prognozēts, ņemot vērā prognozētās (Eurostat) bērnu skaita no 1 līdz 18 gadu vecumam izmaiņas (samazinājums), t.i. 0,89%. Savukārt, 2013.-2014.gadā bērnu skaits ģimenēs ar diviem un vairākiem bērniem prognozēts, ņemot vērā prognozētās bērnu skaita no 1 līdz 19 gadu vecumam izmaiņas, t.i. attiecīgi 0,84% un 0,22%. 
Prognozētais bērnu skaits, par kuriem tiks piešķirts ģimenes valsts pabalsts 2012.gadā ir 213 007 (t.i. 214 920 – 0,89%), 2013.gadā – 350 663 (t.i. 353 634 (2012.gadam plānotais ģimenes valsts pabalsta kopējais saņēmēju skaits ir 353 634) - 0,84%), 2014.gadā – 349892 (350663-0,22%).   
Izdevumi ģimenes valsts pabalsta izmaksai 2012.gadā – 20 448 672 Ls
213 007 x 8 Ls x 12 = 20 448 672 Ls
Izdevumi ģimenes valsts pabalsta izmaksai 2013.gadā – 33 663 648 Ls
350 663 x 8 Ls x 12 = 33 663 648 Ls
Izdevumi ģimenes valsts pabalsta izmaksai 2014.gadā – 33 589 632 Ls
349 892 x 8 Ls x 12 = 33 589 632 Ls
Valsts pamatbudžeta papildu izdevumi 2011.gadā:
2011.gadā: (17 100 196 Ls + 10 316 168 Ls) – 23 032 276 Ls = 4 384 088 Ls
Valsts pamatbudžeta ietaupījums 2012.gadā: 
2012.gadā: 23 032 276 Ls – 20 448 672 Ls = 2 583 604 Ls
Valsts pamatbudžeta papildu izdevumi 2013. un 2014.gadā: 
2013.gadā: 33 663 648 Ls – 23 032 276 Ls  = 10 631 372 Ls
2014.gadā: 33 589 632 Ls – 23 032 276 Ls = 10 557 356 Ls 
Valsts sociālās  apdrošināšanas aģentūras  speciālā budžeta papildu izdevumi 2011.gadā:
Labklājības ministrijas apakšprogrammā 04.05.00 „Valsts sociālās  apdrošināšanas aģentūras  speciālais budžets” plānotie izdevumi 2011.gadam kopā 8 748 128 Ls, 2012.gadam – 8 710 258 Ls. 
II risinājuma varianta īstenošanas gadījumā Sociālās apdrošināšanas informācijas sistēmā (SAIS) būs nepieciešams veikt izmaiņas, kā sakarā VSAA izmaiņu ieviešanai 2011.gadā papildus būs nepieciešams 7 686 Ls, t.i. 35 cilvēkdienas x 219,6 Ls (vienas cilvēkdienas izmaksa ar 22% PVN) = 7 686 Ls. Līdz 2011.gada 1.jūlijam spēkā esošās ģimenes valsts pabalsta sistēmas funkcionalitātes atjaunošanai (programmatūras pārtestēšanai SAIS ietvaros) ar 2013.gada 1.janvāri VSAA 2012.gadā  papildus būs nepieciešams 3 294 Ls, t.i., 15 cilvēkdienas x 219,6 Ls (vienas cilvēkdienas izmaksa ar 22% PVN) = 3 294 Ls.	
7. Cita informācija	Valsts sociālās  apdrošināšanas aģentūras speciālā budžeta papildu izdevumi 2011.gadā un 2012.gadā sakarā ar izmaiņu administrēšanu tiks segti no speciālā budžeta apakšprogrammas 04.05.00 "Valsts sociālās apdrošināšanas aģentūras speciālais budžets" atlikuma, kas uz 31.12.2010 bija 592 582 lati.
Veicot aprēķinu izdevumu samazinājumam ģimenes valsts pabalsta izmaksai Microsoft Excel vidē, tika izmantoti decimālskaitļi ar vairākām zīmēm aiz komata, kā rezultātā veidojas neliela atšķirība starp skaitļu reizinājumu un gala rezultātu.	

3.variants

III Tiesību akta projekta ietekme uz valsts budžetu un pašvaldību budžetiem	
	(tūkst. latu)	
Rādītāji	2011	Turpmākie trīs gadi	
		2012	2013	2014	
	Saskaņā ar valsts budžetu kārtējam gadam	Izmaiņas kārtējā gadā salīdzinot ar budžetu kārtējam gadam	Izmaiņas salīdzinot ar kārtējo (n) gadu	Izmaiņas salīdzinot ar kārtējo (n) gadu	Izmaiņas salīdzinot ar kārtējo (n) gadu	
1	2	3	4	5	6	
1. Budžeta ieņēmumi:	
1.1. valsts pamatbudžets, tai skaitā ieņēmumi no maksas pakalpojumiem un citi pašu ieņēmumi	LM pamatbudžeta programmā 20.01.00 „Valsts sociālie pabalsti” plānotie izdevumi ģimenes valsts pabalsta izmaksai 2011.gadā – 23 032,3 tūkst. lati).	0	0	0	0	
1.2. valsts speciālais budžets	LM apakšprogrammā 04.05.00 „Valsts sociālās  apdrošināšanas aģentūras  speciālais budžets” plānotie izdevumi 2011.gadam kopā 8 748,1 tūkst. lati)	0	0	0	0	
1.3. pašvaldību budžets	Nav attiecināms.	
2. Budžeta izdevumi:	
2.1. valsts pamatbudžets	LM pamatbudžeta programmā 20.01.00 „Valsts sociālie pabalsti” plānotie izdevumi ģimenes valsts pabalsta izmaksai 2011.gadā – 23 032,3 tūkst. lati).	0	- 11 273,7	+10 631,4 	+10 557,4	
2.2. valsts speciālais budžets	LM apakšprogrammā 04.05.00 „Valsts sociālās  apdrošināšanas aģentūras  speciālais budžets” plānotie izdevumi 2011.gadam kopā 8 748,1 tūkst. lati)	+7,7	+3,3	0	0	
2.3. pašvaldību budžets 	Nav attiecināms.	
3. Finansiālā ietekme:	-7,7	+11 270,4	- 10 631,4
	- 10 557,4
	
3.1. valsts pamatbudžets	LM pamatbudžeta programmā 20.01.00 „Valsts sociālie pabalsti” plānotie izdevumi ģimenes valsts pabalsta izmaksai 2011.gadā – 23 032,3 tūkst. lati).	0	+11 273,7	- 10 631,4
	- 10 557,4
	
3.2. speciālais budžets	LM apakšprogrammā 04.05.00 „Valsts sociālās  apdrošināšanas aģentūras  speciālais budžets” plānotie izdevumi 2011.gadam kopā 8 748,1 tūkst. lati)	-7,7	-3,3	0	0	
3.3. pašvaldību budžets 	Nav attiecināms.	
4. Finanšu līdzekļi papildu izdevumu finansēšanai (kompensējošu izdevumu samazinājumu norāda ar "+" zīmi)	x	7,7	3,3			
5. Precizēta finansiālā ietekme:	x	
0	
0			
5.1. valsts pamatbudžets						
5.2. speciālais budžets						
5.3. pašvaldību budžets 						
6. Detalizēts ieņēmumu un izdevumu aprēķins (ja nepieciešams, detalizētu ieņēmumu un izdevumu aprēķinu var pievienot anotācijas pielikumā):	
6.1. Detalizēts ieņēmumu aprēķins	 Nav attiecināms.	
6.2. Detalizēts izdevumu aprēķins	Saskaņā ar Valsts sociālo pabalstu likuma 6.panta otro daļu, ģimenes valsts pabalstu piešķir par katru bērnu, kas ir vecumā no gada līdz 19 gadiem. Saskaņā ar likuma „Par valsts pabalstu izmaksu laika periodā no 2009.gada līdz 2012.gadam” 4.pantu, laika periodā no 2009.gada 1.jūlija līdz 2012.gada 31.decembrim Valsts sociālo pabalstu likumā noteiktā ģimenes valsts pabalsta apmērs par katru bērnu ir 8 Ls mēnesī. Labklājības ministrijas pamatbudžeta programmā 20.01.00 „Valsts sociālie pabalsti” plānotie izdevumi ģimenes valsts pabalsta izmaksai 2011.gadā – 23 032 276 Ls, t.i., ģimenes valsts pabalsta izmaksai 2011.gadā paredzētie izdevumi, ņemot vērā fiskālo ietaupījumu 11 168 116 Ls apmērā (saskaņā ar Ministru kabineta 2010.gada 19.novembra sēdes protokola Nr.65 2.§ (Par 2011.gada valsts budžetā īstenojamiem fiskālās konsolidācijas pasākumiem) 18.punktu noteikts, ka ar 2011.gada 1.jūliju ģimenes valsts pabalstu izmaksā pašvaldības, veidojot 2011.gada valsts budžetā fiskālo ietaupījumu 11 168 116 Ls apmērā). Labklājības ministrijas pamatbudžeta programmā 20.01.00 „Valsts sociālie pabalsti” paredzētais finansējums ģimenes valsts pabalsta izmaksai 2011.gada I pusgadā – 17 100 196 Ls ((ģimenes valsts pabalsta saņēmēju vidējais skaits) 354 550 x 6 mēneši x 8,038 Ls (VSAA aprēķinātais vidējais apmērs). Labklājības ministrijas pamatbudžeta programmā 20.01.00 „Valsts sociālie pabalsti” paredzētais finansējums ģimenes valsts pabalsta izmaksai 2011.gada II pusgadā – 5 932 080 Ls, t.i., 23 032 276 Ls – 17 100 196 Ls = 5 932 080 Ls.
3.risinājuma varianta ietvaros 2011.gada otrajā pusgadā (ar 2010.gada 1.jūliju) un 2012.gadā paredzēts izmaksāt ģimenes valsts pabalstu ģimenēm ar trim un vairākiem bērniem – daudzbērnu ģimenēm, par bērniem vecumā no gada līdz 18 gadiem. Ģimenes valsts pabalsts tiks izmaksāts par katru bērnu konstantā apmērā, iekļaujoties 2011.gadā pieejamā finansējuma (t.i. 5 932 080 Ls) ietvaros. Ģimenes valsts pabalsts netiks izmaksāts ģimenēm ar vienu un diviem bērniem, kā arī par bērniem ģimenēs ar trim un vairākiem bērniem, kuri ir vecumā līdz gadam, un bērniem, kas sasnieguši 18 gadu vecumu. Pabalsts tiks izmaksāts arī tām ģimenēm ar trim un vairākiem bērniem, kurās vecākie bērni jau ir sasnieguši pilngadību.   
2013.gadā un turpmākajos gados ģimenes valsts pabalsts tiks izmaksāts saskaņā ar Valsts sociālo pabalstu likuma 6.panta pirmajā daļā ietvertiem nosacījumiem, t.i., par katru bērnu vecumā no gada līdz 15 gadiem un vecumā pēc 15 gadiem, ja bērns mācās vispārējās izglītības vai profesionālās izglītības iestādē, kamēr bērns apmeklē izglītības iestādi, bet ne ilgāk kā līdz dienai, kad viņš sasniedz 19 gadu vecumu vai stājas laulībā. Ģimenes valsts pabalsta apmērs par katru bērnu būs 8 Ls mēnesī.
Saskaņā ar Valsts sociālās apdrošināšanas aģentūras (VSAA) statistikas datiem, 2010.gada vidēji 9 mēnešos bērnu skaits ģimenēs ar trim un vairākiem bērniem, par kuriem tika izmaksāts ģimenes valsts pabalsts, bija 101 609, neieskaitot tajā bērnu skaitu 18 gadu vecumā. 2011.gadā prognozētais bērnu skaita ģimenēs no viena gada līdz 18 gadu vecumam samazinājums ir 2,7% (pamatojoties uz 2011.gada budžeta bāzes projektā prognozēto ģimenes valsts pabalsta saņēmēju skaitu). Piemērojot šo samazinājumu bērnu skaitam ģimenēs ar trim un vairākiem bērniem, 2011.gadā prognozētais bērnu skaits šādās ģimenēs, par kuriem tiks piešķirts ģimenes valsts pabalsts, ir 98 868. 
2012.gadā bērnu skaits ģimenēs ar trim un vairākiem bērniem prognozēts, ņemot vērā prognozētās (Eurostat) bērnu skaita no 1 līdz 18 gadu vecumam izmaiņas (samazinājums), t.i. 0,89%. Savukārt, 2013.-2014.gadā bērnu skaits ģimenēs ar trim un vairākiem bērniem prognozēts, ņemot vērā prognozētās bērnu skaita no 1 līdz 19 gadu vecumam izmaiņas, t.i. attiecīgi 0,84% un 0,22%. 
Prognozētais bērnu skaits, par kuriem tiks piešķirts ģimenes valsts pabalsts 2012.gadā ir 97 988  (t.i. 98 868 – 0,89%), 2013.gadā – 350 663 (t.i., 353634 (2012.gadam plānotais ģimenes valsts pabalsta kopējais saņēmēju skaits ir 353 634) - 0,84%), 2014.gadā – 349 892 (350 663-0,22%).   
2011.gada otrā pusgadā un 2012.gadā ģimenes valsts pabalsts tiks izmaksāts par katru bērnu konstantā apmērā, iekļaujoties 2011.gadā pieejamā finansējuma (t.i. 5 932 080 Ls) ietvaros. 2011.gadā aprēķinātais ģimenes valsts pabalsta apmērs ir 10 Ls, t.i., (5 932 080 Ls /98 868 (bērnu skaits) /6 mēneši). 
Izdevumi ģimenes valsts pabalsta izmaksai 2012.gadā – 11 758 560 Ls
97 988 x 10 Ls x 12 = 11 758 560 Ls
Izdevumi ģimenes valsts pabalsta izmaksai 2013.gadā – 33 663 648 Ls
350 663 x 8 Ls x 12 = 33 663 648 Ls
Izdevumi ģimenes valsts pabalsta izmaksai 2014.gadā – 33 589 632 Ls
349 892 x 8 Ls x 12 = 33 589 632 Ls
Valsts pamatbudžeta ietaupījums 2011.gadā un 2012.gadā: 
2011.gadā: 23 032 276 Ls – (17 100 196 Ls + 5 932 080 Ls) = 0 Ls
2012.gadā: 23 032 276 Ls – 11 758 560 Ls = 11 273 716 Ls
Valsts pamatbudžeta papildu izdevumi 2013. un 2014.gadā: 
2013.gadā: 33 663 648 Ls – 23 032 276 Ls  = 10 631 372 Ls
2014.gadā: 33 589 632 Ls – 23 032 276 Ls = 10 557 356 Ls  
Valsts sociālās  apdrošināšanas aģentūras  speciālā budžeta papildu izdevumi 2011.gadā:
Labklājības ministrijas apakšprogrammā 04.05.00 „Valsts sociālās  apdrošināšanas aģentūras  speciālais budžets” plānotie izdevumi 2011.gadam kopā 8 748 128 Ls, 2012.gadam – 8 710 258 Ls.
III risinājuma varianta īstenošanas gadījumā Sociālās apdrošināšanas informācijas sistēmā (SAIS) būs nepieciešams veikt izmaiņas, kā sakarā VSAA izmaiņu ieviešanai 2011.gadā papildus būs nepieciešams 7 686 Ls, t.i. 35 cilvēkdienas x 219,6 Ls (vienas cilvēkdienas izmaksa ar 22% PVN) = 7 686 Ls. Līdz 2011.gada 1.jūlijam spēkā esošās ģimenes valsts pabalsta sistēmas funkcionalitātes atjaunošanai (programmatūras pārtestēšanai SAIS ietvaros) ar 2013.gada 1.janvāri VSAA 2012.gadā  papildus būs nepieciešams 3 294 Ls, t.i., 15 cilvēkdienas x 219,6 Ls (vienas cilvēkdienas izmaksa ar 22% PVN) = 3 294 Ls.	
7. Cita informācija	Valsts sociālās  apdrošināšanas aģentūras speciālā budžeta papildu izdevumi 2011.gadā un 2012.gadā sakarā ar izmaiņu administrēšanu tiks segti no speciālā budžeta apakšprogrammas 04.05.00 "Valsts sociālās apdrošināšanas aģentūras speciālais budžets" atlikuma, kas uz 31.12.2010 bija 592 582 lati.
Veicot aprēķinu izdevumu samazinājumam ģimenes valsts pabalsta izmaksai Microsoft Excel vidē, tika izmantoti decimālskaitļi ar vairākām zīmēm aiz komata, kā rezultātā veidojas neliela atšķirība starp skaitļu reizinājumu un gala rezultātu.	

4.variants

III Tiesību akta projekta ietekme uz valsts budžetu un pašvaldību budžetiem	
	(tūkst. latu)	
Rādītāji	2011	Turpmākie trīs gadi	
		2012	2013	2014	
	Saskaņā ar valsts budžetu kārtējam gadam	Izmaiņas kārtējā gadā salīdzinot ar budžetu kārtējam gadam	Izmaiņas salīdzinot ar kārtējo (n) gadu	Izmaiņas salīdzinot ar kārtējo (n) gadu	Izmaiņas salīdzinot ar kārtējo (n) gadu	
1	2	3	4	5	6	
1. Budžeta ieņēmumi:	
1.1. valsts pamatbudžets, tai skaitā ieņēmumi no maksas pakalpojumiem un citi pašu ieņēmumi	LM pamatbudžeta programmā 20.01.00 „Valsts sociālie pabalsti” plānotie izdevumi ģimenes valsts pabalsta izmaksai 2011.gadā – 23 032,3 tūkst. lati).	0	0	0	0	
1.2. valsts speciālais budžets	LM apakšprogrammā 04.05.00 „Valsts sociālās  apdrošināšanas aģentūras  speciālais budžets” plānotie izdevumi 2011.gadam kopā 8 748,1 tūkst. lati)	0	0	0	0	
1.3. pašvaldību budžets	Nav attiecināms.	
2. Budžeta izdevumi:	
2.1. valsts pamatbudžets	LM pamatbudžeta programmā 20.01.00 „Valsts sociālie pabalsti” plānotie izdevumi ģimenes valsts pabalsta izmaksai 2011.gadā – 23 032,3 tūkst. lati).	0	
- 11 168,1
	+10 631,4 	+10 557,4	
2.2. valsts speciālais budžets	LM apakšprogrammā 04.05.00 „Valsts sociālās  apdrošināšanas aģentūras  speciālais budžets” plānotie izdevumi 2011.gadam kopā 8 748,1 tūkst. lati)	+25,8	+3,3	0	0	
2.3. pašvaldību budžets 	Nav attiecināms.	
3. Finansiālā ietekme:	-25,8	+11 164,8	- 10 631,4 	- 10 557,4	
3.1. valsts pamatbudžets	LM pamatbudžeta programmā 20.01.00 „Valsts sociālie pabalsti” plānotie izdevumi ģimenes valsts pabalsta izmaksai 2011.gadā – 23 032,3 tūkst. lati).	0	+11 168,1	- 10 631,4	- 10 557,4	
3.2. speciālais budžets	LM apakšprogrammā 04.05.00 „Valsts sociālās  apdrošināšanas aģentūras  speciālais budžets” plānotie izdevumi 2011.gadam kopā 8 748,1 tūkst. lati)	-25,8	-3,3	0	0	
3.3. pašvaldību budžets 	Nav attiecināms.	
4. Finanšu līdzekļi papildu izdevumu finansēšanai (kompensējošu izdevumu samazinājumu norāda ar "+" zīmi)	x	25,8	3,3			
5. Precizēta finansiālā ietekme:	x	
0	
0			
5.1. valsts pamatbudžets						
5.2. speciālais budžets						
5.3. pašvaldību budžets 						
6. Detalizēts ieņēmumu un izdevumu aprēķins (ja nepieciešams, detalizētu ieņēmumu un izdevumu aprēķinu var pievienot anotācijas pielikumā):	
6.1. Detalizēts ieņēmumu aprēķins	 Nav attiecināms.	
6.2. Detalizēts izdevumu aprēķins	Saskaņā ar Valsts sociālo pabalstu likuma 6.panta otro daļu, ģimenes valsts pabalstu piešķir par katru bērnu, kas ir vecumā no gada līdz 19 gadiem. Saskaņā ar likuma „Par valsts pabalstu izmaksu laika periodā no 2009.gada līdz 2012.gadam” 4.pantu, laika periodā no 2009.gada 1.jūlija līdz 2012.gada 31.decembrim Valsts sociālo pabalstu likumā noteiktā ģimenes valsts pabalsta apmērs par katru bērnu ir 8 Ls mēnesī. Labklājības ministrijas pamatbudžeta programmā 20.01.00 „Valsts sociālie pabalsti” plānotie izdevumi ģimenes valsts pabalsta izmaksai 2011.gadā – 23 032 276 Ls, t.i., ģimenes valsts pabalsta izmaksai 2011.gadā paredzētie izdevumi, ņemot vērā fiskālo ietaupījumu 11 168 116 Ls apmērā (saskaņā ar Ministru kabineta 2010.gada 19.novembra sēdes protokola Nr.65 2.§ (Par 2011.gada valsts budžetā īstenojamiem fiskālās konsolidācijas pasākumiem) 18.punktu noteikts, ka ar 2011.gada 1.jūliju ģimenes valsts pabalstu izmaksā pašvaldības, veidojot 2011.gada valsts budžetā fiskālo ietaupījumu 11 168 116 Ls apmērā). Labklājības ministrijas pamatbudžeta programmā 20.01.00 „Valsts sociālie pabalsti” paredzētais finansējums ģimenes valsts pabalsta izmaksai 2011.gada I pusgadā – 17 100 196 Ls ((ģimenes valsts pabalsta saņēmēju vidējais skaits) 354 550 x 6 mēneši x 8,038 Ls (VSAA aprēķinātais vidējais apmērs). Labklājības ministrijas pamatbudžeta programmā 20.01.00 „Valsts sociālie pabalsti” paredzētais finansējums ģimenes valsts pabalsta izmaksai 2011.gada II pusgadā – 5 932 080 Ls, t.i., 23 032 276 Ls – 17 100 196 Ls = 5 932 080 Ls.
4.risinājuma varianta ietvaros 2011.gada otrajā pusgadā (ar 2010.gada 1.jūliju) un 2012.gadā paredzēts izmaksāt ģimenes valsts pabalstu ģimenēm (personām) ar bērniem vecumā līdz 18 gadiem, kuriem piešķirts trūcīgas ģimenes (personas) statuss. Ģimenes valsts pabalsts tiks izmaksāts par katru bērnu konstantā apmērā, iekļaujoties 2011.gadā pieejamā finansējuma (t.i. 5 932 080 Ls) ietvaros.
2013.gadā un turpmākajos gados ģimenes valsts pabalsts tiks izmaksāts saskaņā ar Valsts sociālo pabalstu likuma 6.panta pirmajā daļā ietvertiem nosacījumiem, t.i., par katru bērnu vecumā no gada līdz 15 gadiem un vecumā pēc 15 gadiem, ja bērns mācās vispārējās izglītības vai profesionālās izglītības iestādē, kamēr bērns apmeklē izglītības iestādi, bet ne ilgāk kā līdz dienai, kad viņš sasniedz 19 gadu vecumu vai stājas laulībā. Ģimenes valsts pabalsta apmērs par katru bērnu būs 8 Ls mēnesī.
Trūcīgo bērnu skaits 2010.gada vidēji mēnesī 56 003 (t.i., ģimenes ar bērniem, kuriem piešķirts trūcīgās ģimenes statuss). Aprēķinos ir izmantots pieņēmums, ka trūcīgo bērnu skaits 2011.gadā un 2012.gadā palielināsies līdz 56 175 bērniem vidēji mēnesī. 
2013.gadā un 2014.gadā  kopējais bērnu skaits, par kuriem tiks piešķirts ģimenes valsts pabalsts,  prognozēts, ņemot vērā prognozētās (Eurostat) bērnu skaita no 1 līdz 19 gadu vecumam izmaiņas (samazinājums), t.i. attiecīgi 0,84% un 0,22%.
Prognozētais bērnu skaits, par kuriem tiks piešķirts ģimenes valsts pabalsts 2013.gadā – 350 663 (t.i., 353 634 (2012.gadam plānotais ģimenes valsts pabalsta kopējais saņēmēju skaits ir 353 634) - 0,84%), 2014.gadā – 349 892 (t.i., 350 663 - 0,22%).   
Ģimenes valsts pabalsts tiks izmaksāts ģimenēm (personām) ar bērniem, kuriem piešķirts trūcīgas ģimenes (personas) statuss, iekļaujoties 2011.gadā pieejama finansējuma (t.i. 5 932 080 Ls) ietvaros. 2011.gadā aprēķinātais ģimenes valsts pabalsta apmērs ir 17,60 Ls, t.i., (5 932 080 Ls / 56 175 (bērnu skaits) / 6 mēneši). 
Izdevumi ģimenes valsts pabalsta izmaksai 2012.gadā – 11 864 160 Ls
56 175 x 17,6 Ls x 12 = 11 864 160 Ls
Izdevumi ģimenes valsts pabalsta izmaksai 2013.gadā – 33 663 648 Ls
350 663 x 8 Ls x 12 = 33 663 648 Ls
Izdevumi ģimenes valsts pabalsta izmaksai 2014.gadā – 33 589 632 Ls
349 892 x 8 Ls x 12 = 33 589 632 Ls
Valsts pamatbudžeta ietaupījums 2011.gadā un 2012.gadā: 
2011.gadā: 23 032 276 Ls – (17 100 196 Ls + 5 932 080 Ls) = 0 Ls
2012.gadā: 23 032 276 Ls – 11 864 160 Ls = 11 168 116 Ls
Valsts pamatbudžeta papildu izdevumi 2013. un 2014.gadā: 
2013.gadā: 33 663 648 Ls – 23 032 276 Ls  = 10 631 372 Ls
2014.gadā: 33 589 632 Ls – 23 032 276 Ls = 10 557 356 Ls 
Valsts sociālās  apdrošināšanas aģentūras  speciālā budžeta papildu izdevumi 2011.gadā:
Labklājības ministrijas apakšprogrammā 04.05.00 „Valsts sociālās  apdrošināšanas aģentūras  speciālais budžets” plānotie izdevumi 2011.gadam kopā 8 748 128 Ls, 2012.gadam – 8 710 258 Ls. 
IV risinājuma varianta īstenošanas gadījumā Sociālās apdrošināšanas informācijas sistēmā (SAIS) būs nepieciešams veikt izmaiņas, kā sakarā VSAA izmaiņu ieviešanai 2011.gadā papildus būs nepieciešams 25 803 Ls, t.i. 117,5 cilvēkdienas x 219,6 Ls (vienas cilvēkdienas izmaksa ar 22% PVN) = 25 803 Ls. Līdz 2011.gada 1.jūlijam spēkā esošās ģimenes valsts pabalsta sistēmas funkcionalitātes atjaunošanai (programmatūras pārtestēšanai SAIS ietvaros) ar 2013.gada 1.janvāri VSAA 2012.gadā  papildus būs nepieciešams 3 294 Ls, t.i., 15 cilvēkdienas x 219,6 Ls (vienas cilvēkdienas izmaksa ar 22% PVN) = 3 294 Ls.	
7. Cita informācija	Valsts sociālās  apdrošināšanas aģentūras speciālā budžeta papildu izdevumi 2011.gadā un 2012.gadā sakarā izmaiņu administrēšanu tiks segti no speciālā budžeta apakšprogrammas 04.05.00 "Valsts sociālās apdrošināšanas aģentūras speciālais budžets" atlikuma, kas uz 31.12.2010 bija 592 582 lati.
Veicot aprēķinu izdevumu samazinājumam ģimenes valsts pabalsta izmaksai Microsoft Excel vidē, tika izmantoti decimālskaitļi ar vairākām zīmēm aiz komata, kā rezultātā veidojas neliela atšķirība starp skaitļu reizinājumu un gala rezultātu.	

5.variants

III Tiesību akta projekta ietekme uz valsts budžetu un pašvaldību budžetiem	
	(tūkst. latu)	
Rādītāji	2011	Turpmākie trīs gadi	
		2012	2013	2014	
	Saskaņā ar valsts budžetu kārtējam gadam	Izmaiņas kārtējā gadā salīdzinot ar budžetu kārtējam gadam	Izmaiņas salīdzinot ar kārtējo (n) gadu	Izmaiņas salīdzinot ar kārtējo (n) gadu	Izmaiņas salīdzinot ar kārtējo (n) gadu	
1	2	3	4	5	6	
1. Budžeta ieņēmumi:	
1.1. valsts pamatbudžets, tai skaitā ieņēmumi no maksas pakalpojumiem un citi pašu ieņēmumi	LM pamatbudžeta programmā 20.01.00 „Valsts sociālie pabalsti” plānotie izdevumi ģimenes valsts pabalsta izmaksai 2011.gadā – 23 032,3 tūkst. lati).	0	0	0	0	
1.2. valsts speciālais budžets	LM apakšprogrammā 04.05.00 „Valsts sociālās  apdrošināšanas aģentūras  speciālais budžets” plānotie izdevumi 2011.gadam kopā 8 748,1 tūkst. lati)	0	0	0	0	
1.3. pašvaldību budžets	Nav attiecināms.	
2. Budžeta izdevumi:	
2.1. valsts pamatbudžets	LM pamatbudžeta programmā 20.01.00 „Valsts sociālie pabalsti” plānotie izdevumi ģimenes valsts pabalsta izmaksai 2011.gadā – 23 032,3 tūkst. lati).	0	- 11 192,6	+ 10 631,4	+ 10 557,4	
2.2. valsts speciālais budžets	LM apakšprogrammā 04.05.00 „Valsts sociālās  apdrošināšanas aģentūras  speciālais budžets” plānotie izdevumi 2011.gadam kopā 8 748,1 tūkst. lati)	+25,8	+3,3	0	0	
2.3. pašvaldību budžets 	Nav attiecināms.	
3. Finansiālā ietekme:	-25,8	+ 11 189,3	-10 631,4	-10 557,4	
3.1. valsts pamatbudžets	LM pamatbudžeta programmā 20.01.00 „Valsts sociālie pabalsti” plānotie izdevumi ģimenes valsts pabalsta izmaksai 2011.gadā – 23 032,3 tūkst. lati).	0	+ 11 192,6	-10 631,4	-10 557,4	
3.2. speciālais budžets	LM apakšprogrammā 04.05.00 „Valsts sociālās  apdrošināšanas aģentūras  speciālais budžets” plānotie izdevumi 2011.gadam kopā 8 748,1 tūkst. lati)	-25,8	-3,3	0	0	
3.3. pašvaldību budžets 	Nav attiecināms.	
4. Finanšu līdzekļi papildu izdevumu finansēšanai (kompensējošu izdevumu samazinājumu norāda ar "+" zīmi)	x	25,8	3,3			
5. Precizēta finansiālā ietekme:	x	
0	
0			
5.1. valsts pamatbudžets						
5.2. speciālais budžets						
5.3. pašvaldību budžets 						
6. Detalizēts ieņēmumu un izdevumu aprēķins (ja nepieciešams, detalizētu ieņēmumu un izdevumu aprēķinu var pievienot anotācijas pielikumā):	
6.1. Detalizēts ieņēmumu aprēķins	 Nav attiecināms.	
6.2. Detalizēts izdevumu aprēķins	Saskaņā ar Valsts sociālo pabalstu likuma 6.panta otro daļu, ģimenes valsts pabalstu piešķir par katru bērnu, kas ir vecumā no gada līdz 19 gadiem. Saskaņā ar likuma „Par valsts pabalstu izmaksu laika periodā no 2009.gada līdz 2012.gadam” 4.pantu, laika periodā no 2009.gada 1.jūlija līdz 2012.gada 31.decembrim Valsts sociālo pabalstu likumā noteiktā ģimenes valsts pabalsta apmērs par katru bērnu ir 8 Ls mēnesī. Labklājības ministrijas pamatbudžeta programmā 20.01.00 „Valsts sociālie pabalsti” plānotie izdevumi ģimenes valsts pabalsta izmaksai 2011.gadā – 23 032 276 Ls, t.i., ģimenes valsts pabalsta izmaksai 2011.gadā paredzētie izdevumi, ņemot vērā fiskālo ietaupījumu 11 168 116 Ls apmērā (saskaņā ar Ministru kabineta 2010.gada 19.novembra sēdes protokola Nr.65 2.§ (Par 2011.gada valsts budžetā īstenojamiem fiskālās konsolidācijas pasākumiem) 18.punktu noteikts, ka ar 2011.gada 1.jūliju ģimenes valsts pabalstu izmaksā pašvaldības, veidojot 2011.gada valsts budžetā fiskālo ietaupījumu 11 168 116 Ls apmērā). Labklājības ministrijas pamatbudžeta programmā 20.01.00 „Valsts sociālie pabalsti” paredzētais finansējums ģimenes valsts pabalsta izmaksai 2011.gada I pusgadā – 17 100 196 Ls ((ģimenes valsts pabalsta saņēmēju vidējais skaits) 354 550 x 6 mēneši x 8,038 Ls (VSAA aprēķinātais vidējais apmērs). Labklājības ministrijas pamatbudžeta programmā 20.01.00 „Valsts sociālie pabalsti” paredzētais finansējums ģimenes valsts pabalsta izmaksai 2011.gada II pusgadā – 5 932 080 Ls, t.i., 23 032 276 Ls – 17 100 196 Ls = 5 932 080 Ls.
5.risinājuma varianta ietvaros 2011.gada otrajā pusgadā (ar 2010.gada 1.jūliju) un 2012.gadā paredzēts izmaksāt ģimenes valsts pabalstu:
1)	ģimenēm ar trim un vairākiem bērniem – daudzbērnu ģimenēm, par bērniem vecumā no gada līdz 18 gadiem;
2)	ģimenēm (personām) ar bērniem vecumā līdz 18 gadiem, kuriem piešķirts trūcīgas ģimenes (personas) statuss.
Ģimenes valsts pabalsts tiks izmaksāts par katru bērnu konstantā apmērā, iekļaujoties 2011.gadā pieejamā finansējuma (t.i. 5 932 080 Ls) ietvaros. Ģimenes valsts pabalsts netiks izmaksāts ģimenēm ar vienu un diviem bērniem, izņemot bērnus no ģimenēm, kurām piešķirts trūcīgas ģimenes statuss, kā arī par bērniem ģimenēs ar trim un vairākiem bērniem, kuri ir vecumā līdz gadam, un bērniem, kas sasnieguši 18 gadu vecumu. Pabalsts tiks izmaksāts arī tām ģimenēm ar trim un vairākiem bērniem, kurās vecākie bērni jau ir sasnieguši pilngadību.  
2013.gadā un turpmākajos gados ģimenes valsts pabalsts tiks izmaksāts saskaņā ar Valsts sociālo pabalstu likuma 6.panta pirmajā daļā ietvertiem nosacījumiem, t.i., par katru bērnu vecumā no gada līdz 15 gadiem un vecumā pēc 15 gadiem, ja bērns mācās vispārējās izglītības vai profesionālās izglītības iestādē, kamēr bērns apmeklē izglītības iestādi, bet ne ilgāk kā līdz dienai, kad viņš sasniedz 19 gadu vecumu vai stājas laulībā. Ģimenes valsts pabalsta apmērs par katru bērnu būs 8 Ls mēnesī.
Saskaņā ar Valsts sociālās apdrošināšanas aģentūras (VSAA) statistikas datiem, 2010.gada vidēji 9 mēnešos bērnu skaits ģimenēs ar trim un vairākiem bērniem, par kuriem tika izmaksāts ģimenes valsts pabalsts, bija 101 609, neieskaitot tajā bērnu skaitu 18 gadu vecumā. 2011.gadā prognozētais bērnu skaita ģimenēs no viena gada līdz 18 gadu vecumam samazinājums ir 2,7% (pamatojoties uz 2011.gada budžeta bāzes projektā prognozēto ģimenes valsts pabalsta saņēmēju skaitu). Piemērojot šo samazinājumu bērnu skaitam ģimenēs ar trim un vairākiem bērniem, 2011.gadā prognozētais bērnu skaits šādās ģimenēs, par kuriem tiks piešķirts ģimenes valsts pabalsts, ir 98 868. 
2012.gadā bērnu skaits ģimenēs ar trim un vairākiem bērniem prognozēts, ņemot vērā prognozētās (Eurostat) bērnu skaita no 1 līdz 18 gadu vecumam izmaiņas (samazinājums), t.i. 0,89%. Prognozētais bērnu skaits, par kuriem tiks piešķirts ģimenes valsts pabalsts 2012.gadā ir 97 988  (t.i. 98 868 – 0,89%).
Trūcīgo bērnu skaits 2010.gada vidēji mēnesī 56 003 (t.i., ģimenes ar bērniem, kuriem piešķirts trūcīgās ģimenes statuss). Aprēķinos ir izmantots pieņēmums, ka trūcīgo bērnu skaits 2011.gadā un 2012.gadā palielināsies līdz 56 175 bērniem vidēji mēnesī. 
5.risinājuma varianta ietvaros kopējais ģimenes valsts pabalsta saņēmēju skaits (bērni no daudzbērnu ģimenēm un no trūcīgām ģimenēm) 2011.gadā un 2012.gadā ir: 2011.gadā ir 155 043, t.i., (98 868 + 56 175), 2012.gadā – 154 163, t.i., (97 988 + 56 175).
2013.gadā un 2014.gadā  kopējais bērnu skaits, par kuriem tiks piešķirts ģimenes valsts pabalsts,  prognozēts, ņemot vērā prognozētās (Eurostat) bērnu skaita no 1 līdz 19 gadu vecumam izmaiņas, t.i. attiecīgi 0,84% un 0,22%.
Prognozētais bērnu skaits, par kuriem tiks piešķirts ģimenes valsts pabalsts 2013.gadā – 350 663 (t.i., 353 634 (2012.gadam plānotais ģimenes valsts pabalsta kopējais saņēmēju skaits ir 353 634) - 0,84%), 2014.gadā – 349 892 (t.i., 350 663 - 0,22%).   
Ģimenes valsts pabalsts tiks izmaksāts par katru bērnu konstantajā apmērā, iekļaujoties 2011.gadā pieejama finansējuma (t.i. 5 932 080 Ls) ietvaros. 2011.gadā aprēķinātais ģimenes valsts pabalsta apmērs ir 6,40 Ls, t.i., (5 932 080 Ls /155 043 (bērnu skaits) / 6 mēneši). 
Izdevumi ģimenes valsts pabalsta izmaksai 2012.gadā – 11 839 718 Ls
154 163 x 6,4 Ls x 12 = 11 839 718 Ls
Izdevumi ģimenes valsts pabalsta izmaksai 2013.gadā – 33 663 648 Ls
350 663 x 8 Ls x 12 = 33 663 648 Ls
Izdevumi ģimenes valsts pabalsta izmaksai 2014.gadā – 33 589 632 Ls
349 892 x 8 Ls x 12 = 33 589 632 Ls
Valsts pamatbudžeta ietaupījums 2011.gadā un 2012.gadā: 
2011.gadā: 23 032 276 Ls – (17 100 196 Ls + 5 932 080 Ls) = 0 Ls
2012.gadā: 23 032 276 Ls – 11 839 718 Ls = 11 192 588 Ls
Valsts pamatbudžeta papildu izdevumi 2013. un 2014.gadā: 
2013.gadā: 33 663 648 Ls – 23 032 276 Ls  = 10 631 372 Ls
2014.gadā: 33 589 632 Ls – 23 032 276 Ls = 10 557 356 Ls 
Valsts sociālās  apdrošināšanas aģentūras  speciālā budžeta papildu izdevumi 2011.gadā:
Labklājības ministrijas apakšprogrammā 04.05.00 „Valsts sociālās  apdrošināšanas aģentūras  speciālais budžets” plānotie izdevumi 2011.gadam kopā ir 8 748 128 Ls, 2012.gadam – 8 710 258 Ls.
IV risinājuma varianta īstenošanas gadījumā Sociālās apdrošināšanas informācijas sistēmā (SAIS) būs nepieciešams veikt izmaiņas, kā sakarā VSAA izmaiņu ieviešanai 2011.gadā papildus būs nepieciešams 25 803 Ls, t.i. 117,5 cilvēkdienas x 219,6 Ls (vienas cilvēkdienas izmaksa ar 22% PVN) = 25 803 Ls. Līdz 2011.gada 1.jūlijam spēkā esošās ģimenes valsts pabalsta sistēmas funkcionalitātes atjaunošanai (programmatūras pārtestēšanai SAIS ietvaros) ar 2013.gada 1.janvāri VSAA 2012.gadā  papildus būs nepieciešams 3 294 Ls, t.i., 15 cilvēkdienas x 219,6 Ls (vienas cilvēkdienas izmaksa ar 22% PVN) = 3 294 Ls.	
7. Cita informācija	Valsts sociālās  apdrošināšanas aģentūras speciālā budžeta papildu izdevumi 2011.gadā un 2012.gadā sakarā ar izmaiņu administrēšanu tiks segti no speciālā budžeta apakšprogrammas 04.05.00 "Valsts sociālās apdrošināšanas aģentūras speciālais budžets" atlikuma, kas uz 31.12.2010 bija 592 582 lati.
Veicot aprēķinu izdevumu samazinājumam ģimenes valsts pabalsta izmaksai Microsoft Excel vidē, tika izmantoti decimālskaitļi ar vairākām zīmēm aiz komata, kā rezultātā veidojas neliela atšķirība starp skaitļu reizinājumu un gala rezultātu.	

6.variants

III Tiesību akta projekta ietekme uz valsts budžetu un pašvaldību budžetiem	
	(tūkst. latu)	
Rādītāji	2011	Turpmākie trīs gadi	
		2012	2013	2014	
	Saskaņā ar valsts budžetu kārtējam gadam	Izmaiņas kārtējā gadā salīdzinot ar budžetu kārtējam gadam	Izmaiņas salīdzinot ar kārtējo (n) gadu	Izmaiņas salīdzinot ar kārtējo (n) gadu	Izmaiņas salīdzinot ar kārtējo (n) gadu	
1	2	3	4	5	6	
1. Budžeta ieņēmumi:	
1.1. valsts pamatbudžets, tai skaitā ieņēmumi no maksas pakalpojumiem un citi pašu ieņēmumi	LM pamatbudžeta programmā 20.01.00 „Valsts sociālie pabalsti” plānotie izdevumi ģimenes valsts pabalsta izmaksai 2011.gadā – 23 032,3 tūkst. lati).	0	0	0	0	
1.2. valsts speciālais budžets	Nav attiecināms.	
1.3. pašvaldību budžets	Nav attiecināms.	
2. Budžeta izdevumi:	
2.1. valsts pamatbudžets	LM pamatbudžeta programmā 20.01.00 „Valsts sociālie pabalsti” plānotie izdevumi ģimenes valsts pabalsta izmaksai 2011.gadā – 23 032,3 tūkst. lati).	+ 11 168,1	+10 916,6	+10 631,4	+10 557,4	
2.2. valsts speciālais budžets	Nav attiecināms.	
2.3. pašvaldību budžets 	Nav attiecināms.	
3. Finansiālā ietekme:	- 11 168,1	- 10 916,6	-10 631,4	-10 557,4	
3.1. valsts pamatbudžets	LM pamatbudžeta programmā 20.01.00 „Valsts sociālie pabalsti” plānotie izdevumi ģimenes valsts pabalsta izmaksai 2011.gadā – 23 032,2 tūkst. lati).	- 11 168,1	- 10 916,6	-10 631,4	-10 557,4	
3.2. speciālais budžets	Nav attiecināms.	
3.3. pašvaldību budžets 	Nav attiecināms.	
4. Finanšu līdzekļi papildu izdevumu finansēšanai (kompensējošu izdevumu samazinājumu norāda ar "+" zīmi)	x	Nav attiecināms.	
5. Precizēta finansiālā ietekme:	x	Nav attiecināms.	
5.1. valsts pamatbudžets			
5.2. speciālais budžets			
5.3. pašvaldību budžets 			
6. Detalizēts ieņēmumu un izdevumu aprēķins (ja nepieciešams, detalizētu ieņēmumu un izdevumu aprēķinu var pievienot anotācijas pielikumā):	
6.1. Detalizēts ieņēmumu aprēķins	 Nav attiecināms.	
6.2. Detalizēts izdevumu aprēķins	Saskaņā ar Valsts sociālo pabalstu likuma 6.panta otro daļu, ģimenes valsts pabalstu piešķir par katru bērnu, kas ir vecumā no gada līdz 19 gadiem. Saskaņā ar likuma „Par valsts pabalstu izmaksu laika periodā no 2009.gada līdz 2012.gadam” 4.pantu, laika periodā no 2009.gada 1.jūlija līdz 2012.gada 31.decembrim Valsts sociālo pabalstu likumā noteiktā ģimenes valsts pabalsta apmērs par katru bērnu ir 8 Ls mēnesī. Labklājības ministrijas pamatbudžeta programmā 20.01.00 „Valsts sociālie pabalsti” plānotie izdevumi ģimenes valsts pabalsta izmaksai 2011.gadā – 23 032 276 Ls, t.i., ģimenes valsts pabalsta izmaksai 2011.gadā paredzētie izdevumi, ņemot vērā fiskālo ietaupījumu 11 168 116 Ls apmērā (saskaņā ar Ministru kabineta 2010.gada 19.novembra sēdes protokola Nr.65 2.§ (Par 2011.gada valsts budžetā īstenojamiem fiskālās konsolidācijas pasākumiem) 18.punktu, noteikts, ka ar 2011.gada 1.jūliju ģimenes valsts pabalstu izmaksā pašvaldības, veidojot 2011.gada valsts budžetā fiskālo ietaupījumu 11 168 116 Ls apmērā). Labklājības ministrijas pamatbudžeta programmā 20.01.00 „Valsts sociālie pabalsti” paredzētais finansējums ģimenes valsts pabalsta izmaksai 2011.gada I pusgadā – 17 100 196 Ls ((ģimenes valsts pabalsta saņēmēju vidējais skaits) 354 550 x 6 mēneši x 8,038 Ls (VSAA aprēķinātais vidējais apmērs). Labklājības ministrijas pamatbudžeta programmā 20.01.00 „Valsts sociālie pabalsti” paredzētais finansējums ģimenes valsts pabalsta izmaksai 2011.gada II pusgadā – 5 932 080 Ls, t.i., 23 032 276 Ls – 17 100 196 Ls = 5 932 080 Ls.
6.risinājuma varianta ietvaros 2011.gada otrajā pusgadā un 2012.gadā paredzēts saglabāt pašreiz spēkā esošo ģimenes valsts sistēmu, izmaksājot ģimenes valsts pabalstu 8 Ls apmērā mēnesī, saskaņā ar Valsts sociālo pabalstu likuma 6.panta pirmajā daļā ietvertiem nosacījumiem, t.i., par katru bērnu vecumā no viena gada līdz 15 gadiem un vecumā pēc 15 gadiem, ja bērns mācās vispārējās izglītības vai profesionālās izglītības iestādē, kamēr bērns apmeklē izglītības iestādi, bet ne ilgāk kā līdz dienai, kad viņš sasniedz 19 gadu vecumu vai stājas laulībā. 
Labklājības ministrijas pamatbudžeta programmas 20.01.00 „Valsts sociālie pabalsti” ietvaros 2011.gadam plānotais ģimenes valsts pabalsta saņēmēju skaits ir 354 550, 2012.gadam plānotais ģimenes valsts pabalsta saņēmēju skaits ir 353 634.
2013.gadā un 2014.gadā prognozēts bērnu skaita samazinājums, ņemot vērā prognozētās (Eurostat) bērnu skaita no 1 līdz 19 gadu vecumam izmaiņas (samazinājums), t.i. attiecīgi 0,84% un 0,22%. Prognozētais bērnu skaits, par kuriem tiks piešķirts ģimenes valsts pabalsts, 2013.gadā ir 350 663 (t.i., 353 634 (2012.gadam plānotais ģimenes valsts pabalsta kopējais saņēmēju skaits ir 353 634) - 0,84%), 2014.gadā – 349 892 (350 663 -0,22%).   
Izdevumi ģimenes valsts pabalsta izmaksai 2012.gadā – 33 948 864 Ls
353 634 x 8 Ls x 12 = 33 948 864 Ls
Izdevumi ģimenes valsts pabalsta izmaksai 2013.gadā – 33 663 648 Ls
350 663 x 8 Ls x 12 = 33 663 648 Ls
Izdevumi ģimenes valsts pabalsta izmaksai 2014.gadā – 33 589 632 Ls
349 892 x 8 Ls x 12 = 33 589 632 Ls
Valsts pamatbudžeta papildu izdevumi: 
2011.gadā: 11 168 116 Ls
2012.gadā: 33 948 864 Ls –  23 032 276 Ls = 10 916 588 Ls
2013.gadā: 33 663 648 Ls – 23 032 276 Ls  = 10 631 372 Ls
2014.gadā: 33 589 632 Ls – 23 032 276 Ls = 10 557 356 Ls 	
7. Cita informācija	Veicot aprēķinu izdevumu samazinājumam ģimenes valsts pabalsta izmaksai Microsoft Excel vidē, tika izmantoti decimālskaitļi ar vairākām zīmēm aiz komata, kā rezultātā veidojas neliela atšķirība starp skaitļu reizinājumu un gala rezultātu.	

IV. Priekšlikumi turpmākās rīcības plānojumam

Nr.p.k.	Pasākums	Izpildes termiņš	Atbildīgā institūcija	
Tiesību aktu projektu izstrāde:	
1.	Likumprojekts „Grozījumi likumā „Par valsts pabalstu izmaksu laika periodā no 2009.gada līdz 2012.gadam””
Likumprojekta satura galvenie virzieni ir:
-personu loka, kurām ir tiesības uz ģimenes  valsts pabalstu laika periodā līdz 31.12.2012., noteikšana;
-ģimenes valsts pabalsta  piešķiršanas nosacījumu līdz 31.2012. noteikšana;
-ģimenes valsts pabalsta apmēra līdz 231.12.2012. noteikšana.
	līdz 2011.gada 15.aprīlim iesniegt izskatīšanai Ministru kabinetā
	Labklājības ministrija	
2. 	Likumprojekts „Grozījumi Valsts sociālo pabalstu likumā”.
Likumprojekta satura galvenais virziens ir ģimenes valsts pabalsta apmēra noteikšana.
	līdz 2011.gada 15.aprīlim iesniegt izskatīšanai Ministru kabinetā
	Labklājības ministrija	
3.	Ministru kabineta noteikumu projekts „Grozījumi Ministru kabineta 2009.gada 22.decembra noteikumos Nr.1517 „Noteikumi par ģimenes valsts pabalsta un piemaksas pie ģimenes valsts pabalsta par bērnu invalīdu apmēru, tā pārskatīšanas kārtību un pabalsta un piemaksas piešķiršanas un izmaksas kārtību””.
Ministru kabineta noteikumu projekta satura galvenie virzieni ir ģimenes valsts pabalsta piešķiršanas un izmaksas kārtības noteikšana līdz 31.12.2012.	līdz 2011.gada 17.jūnijam iesniegt izskatīšanai Ministru kabinetā	Labklājības ministrija	

Labklājības ministre                                                                            I.Jurševska

26.01.2011 16:01
11187
I.Baranovska
67021558, Inara.Baranovska@lm.gov.lv